ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"23" жовтня 2024 р.           Справа№ 925/1225/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Агрикової  О.В.
суддів:            Мальченко А.О. 
          Козир Т.П. 
 
Секретар судового засідання: Мельничук О.С.,
за участю представників сторін:
від прокуратури - Греськів І.І.,
від відповідача-1 - не з`явився,
від відповідача-2 - не з`явився,
від відповідача-3 - Гаврилова О.Ю.,
від третьої особи-1 - не з`явився
від третьої особи-2 - не з`явився
розглядаючи у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу
Черкаської обласної прокуратури
на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 (повний текст рішення складено 12.10.2023)
у справі № 925/1225/20 (суддя Гладун А.І.)
За позовом Керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави 
до: 1.          відділу комунального майна Уманської міської ради
2.          Уманської міської ради
3.          Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Уманський міжшкільний навчально-виробничий комбінат
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради
про визнання недійсними та скасування наказів та рішень, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та нежитлової будівлі та повернення майна, -
ВСТАНОВИВ:

У 2020 році керівник Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради (правонаступником якого є Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради), Уманської міської ради та фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про:
- визнання недійсним та скасування наказу Відділу з питань комунальної власності від 27.10.2017 № 90-С "Про приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" (далі - наказ від 27.10.2017                    № 90-С);
- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв. м по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області, від 06.04.2018, зареєстрованого в реєстрі за № 1185 (далі - договір купівлі-продажу нежитлової будівлі);
- зобов`язання ФОП ОСОБА_1. повернути у комунальну власність територіальної громади                      м. Умань нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею                244 кв. м по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області (далі - нежитлова будівля);
- визнання недійсним та скасування рішення Уманської міськради від 22.05.2020 № 3.25-78/7 "Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу за адресою: АДРЕСА_1" (далі - рішення від 22.05.2020 № 3.25-78/7);
- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501 від 29.05.2020                  (далі - договір купівлі-продажу земельної ділянки);
- зобов`язання ФОП ОСОБА_1. повернути у комунальну власність територіальної громади                  м. Умань земельну ділянку несільськогосподарського призначення площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501, розташовану по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області (далі - земельна ділянка).
Позов обґрунтовано тим, що спірні нежитлова будівля та земельна ділянка відносяться до майна закладів освіти та всупереч заборони, встановленої Законом України "Про освіту", були відчужені для використання не за освітнім призначенням, а для здійснення підприємницької діяльності у сфері торгівлі. Прокурор вважає, що відчуження об`єкта комунальної власності відбулося всупереч вимогам статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", що призвело до переходу в приватну власність нерухомого майна комунальної власності, яке не могло бути приватизоване, в позаконкурентному порядку, за заниженою ціною. Також прокурор вважає, що при укладанні договору купівлі-продажу нежитлової будівлі сторонами не було досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору, оскільки укладення договору, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що пов`язане з переходом права на частину земельної ділянки, здійснюється після виділення цієї частини в окрему земельну ділянку та присвоєння їй окремого кадастрового номера.
Рішенням Господарського суду Черкаської області від 30.06.2021 року залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 29 червня 2022 року, у позові відмовлено повністю. 
Постановою Верховного Суду від 05.10.2022 року рішення Господарського суду Черкаської області від 30.06.2021 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.06.2022 року у справі №925/1225/20 скасовано, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду Черкаської області.
Направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суду зазначив, що суди попередніх інстанцій дійшли суперечливих висновків щодо того, чи використовувалася нежитлова будівля Уманським МНВК в освітньому процесі і чи поширюється на спірне приміщення заборона приватизації об`єктів та майна державних та комунальних закладів освіти, встановлена статтею 80 Закону України "Про освіту". Також Верховний Суд вказав, що суди не дослідили чи дійшли сторони спірного договору згоди з усіх істотних умов договору купівлі-продажу нежитлової будівлі саме на момент укладення цього договору, в тому числі щодо кадастрового номера земельної ділянки. Крім того Верховний Суд зауважив, що суди не врахували, що згідно з рішенням Уманської міської ради від 22.05.2020 № 3.25-78/7 та пунктом 1.1 договору купівлі-продажу земельна ділянка надана для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти. Й наостанок Верховний Суд вказав, що суди не надали оцінки доводам прокурора, що Уманською міськрадою передано у власність відповідача ФОП ОСОБА_1. частину земельної ділянки комунальної власності площею 861 кв. м, яка не була зайнята об`єктом нерухомості, перевищує його площу, яка становить     244 кв. м, та могла бути передана виключно за результатами земельних торгів.
Рішенням Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що на момент укладення договору оренди майно перебувало на балансі Комунального підприємства "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління №3", віднесеного до сфери управління відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради. Отже, враховуючи визначення суб`єктом оціночної діяльності вартості майна для цілей оренди в розмірі 367 200,00 грн., а приріст вартості об`єкта оцінки в результаті проведених робіт становив 105 300, 00 грн. орендарем за згодою з орендодавцем було здійснено за рахунок власних коштів поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди в розмірі 28,7 відсотків ринкової вартості майна визначеної для цілей оренди. Крім того місцевий господарський суд встановив, що Управління культури Черкаської ОДА погодило відчуження об`єкта приватизації  пам`ятки архітектури та містобудування місцевого значення. Отже, в даному випадку покупець не мав і не міг мати можливості перевіряти правильність актів першого та другого відповідачів щодо приватизації ним майна. Також, суд першої інстанції встановив, що у зв`язку з припиненням Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату права постійного користування земельною ділянкою площею 0,1105 Уманська міська рада (орендодавець) та ФОП ОСОБА_1. (орендар) уклали договір оренди вказаної земельної ділянки, на які розташоване нерухоме майна належне ОСОБА_1. та набуте у процесі приватизації, а у 2020 році реалізуючи право на розпорядження об`єктами комунальної власності у сфері земельних правовідносин, Уманська міська рада прийняла рішення продати ОСОБА_1 земельну ділянку  площею 0,1105 га. Й наостанок місцевий господарський суд встановив, що звертаючись з позовом прокурор обрав неналежний спосіб захисту, який не здатний ефективно захистити порушене право позивача.
Не погодившись із прийнятим рішенням, Черкаської обласної прокуратури звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року в частині визнання недійсним договору купівлі-продажу від 06.04.2018 року; зобов`язання фізичної - особи підприємця ОСОБА_1 повернути у комунальну власність територіальної громади м. Умань нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв. м. по АДРЕСА_1 ; визнання недійсним договору купівлі-продажу від 29.05.2020 року; зобов`язання фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 повернути у комунальну власність територіальної громади м. Умань земельну ділянку несільськогосподарського призначення площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501, розташованої по АДРЕСА_1 та прийняти в цій частині нове рішення, про задоволення позовних вимог повністю. Одночасно з апеляційною скаргою скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги.
Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції не надано оцінку законності виконання поліпшень, що стали підставою для застосування саме процедури викупу, а не аукціону. Отже, так як ФОП ОСОБА_1. не дотримано процедуру проведення ремонтних робіт визначену для пам`ятки архітектури, а роботи виконані фактично в обсязі менше 10% від того на що надавала згоду Уманська міська рада, яка діє від імені територіальної громади, як наслідок не було досягнуто того результату на який правомірно мала право розраховувати територіальна громада. Як наслідок пам`ятка архітектури і досі продовжує перебувати у занедбаному стані та на межі незворотних руйнувань. Також прокурор звертає увагу на відсутність проведення Покупцем будь - яких поліпшень та фактично планомірне знищення пам`ятки архітектури для подальшого зведення на її місці готелю, свідчить про відсутність порушення в даному випадку права на мирне володіння річчю Покупцем та наявність переваги суспільного, державного інтересу (в першу чергу як збереження своєї історії) над приватним. Обізнаність покупця як з статусом цього об`єкту, як пам`ятки архітектури, з віковою історією його як закладу освіти, так і з тим цільовим призначенням земельної ділянки, як для обслуговування закладу освіти та на ній розміщується ще один корпус закладу, свідчить про відсутність надмірного втручання з боку держави. Крім того на думку скаржника судом першої інстанції при винесенні рішення не дотримано вимог ч. 1 ст. 366 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи. Також скаржник звертає увагу, що оспорюване приміщення є освітнім закладом, відомі дані його використання як училища ще з 1860 років. Однак, пам`ятка може бути приватизована лише за умови укладення майбутнім власником з відповідним органом охорони культурної спадщини попереднього договору про укладення в майбутньому охоронного договору на пам?ятку (її частину) з викладенням його істотних умов, у тому числі щодо цільового використання пам`ятки, робіт, які майбутній власник зобов`язується провести на пам`ятці з метою утримання її в належному стані. Отже, прокурор вважає, що ОСОБА_1 позаконкурентними засадами та за значно заниженою ціною придбав у власність не тільки будівлю площею 244 кв. м., а таким же способом придбав земельну ділянку у розмірі 0,1105 га, що більш як в чотири рази перевищує площу нежитлової будівлі, яка розташована на цій земельній ділянці. Все зазначене, на думку скаржника свідчить про неправомірне отримання ФОП ОСОБА_1. прав на земельну ділянку комунальної власності в позаконкурентний спосіб під приводом нібито знаходження на цій ділянці нерухомого майна. Й наостанок скаржник вважає, що орендар, звертаючись із заявою про надання дозволу на викуп спірного майна, проявивши розумну обачність, мав усвідомлювати як невідповідність обраної процедури чинному законодавству, так і правові наслідки її недотримання.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.11.2023 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Козир Т.П., Мальченко А.О.
14.11.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Черкаської обласної прокуратури надійшли докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2023 року відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2023 року, витребувано з Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1225/20.
27.11.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №925/1225/20.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року, розгляд справи призначено на 31.01.2024 року.
15.12.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) Північного апеляційного господарського суду від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, відповідача-3 у справі, надійшов відзив на апеляційну скаргу.
17.01.2024 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) Північного апеляційного господарського суду від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, відповідача-3 у справі, надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 року клопотання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.01.2024 року провадження за апеляційною скаргою Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року у справі №925/1225/20 зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №925/1133/18. Зобов`язано учасників справи повідомити Північний апеляційний господарський суд про результати розгляду  справи №925/1133/18 та надати суду відповідні процесуальні документи.
17.05.2024 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від відповідача надійшло клопотання про замну відповідача 1 (комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради) на відділ комунального майна Уманської міської ради, який є правонаступником.
05.08.2024 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Черкаської обласної прокуратури, надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.
У вказаному вище клопотанні останній повідомляє, що Великою Палатою Верховного Суду 17.07.2024 року оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень повний текст постанови від 11.06.2024 року у справі №925/1133/18.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2024 року поновлено провадження у справі №925/1225/20 та призначено розгляд справи на 18.09.2024 року.
28.08.2024 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Відділу комунального майна Уманської міської ради надійшла заява про розгляд справи без участі представника.
02.09.2024 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (канцелярія) Північного апеляційного господарського суду від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, відповідача-3 у справі, надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 року клопотання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2024 року замінено відповідача-1 у справі №925/1225/20 - Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради на його правонаступника - Відділ комунального майна Уманської міської ради.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.09.2024 року розгляд справи відкладено на 23.10.2024 року.
25.09.2024 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Відділу комунального майна Уманської міської ради надійшла заява про розгляд справи без участі представника.
22.10.2024 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від відповідача 3 надійшли додаткові письмові пояснення по справі.
В судовому засіданні 23.10.2024 року прокурор надав усні пояснення по справі, відповів на запитання суду, просив задовольнити апеляційну скаргу. Представник відповідача 3 надав усні пояснення по справі, відповів на запитання суду, просив відмовити у задоволенні апеляційної скаргою. Представники відповідача 1, відповідача 2, третьої особи 1 та третьої особи 2 в судове засідання не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином. Відповідач 1 просив здійснювати розгляд справи без участі представника.
Згідно з п. 11, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.
Відповідно до п. 12, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Враховуючи те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, та зважаючи на обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутності представників відповідача 1, відповідача 2, третьої особи 1 та третьої особи 2.
Статтями 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 06.08.1980 виконавчий комітет Уманської міської ради народних депутатів прийняв рішення №407 (а.с. 167 том 1), яким вирішив восьмирічну школу №15 закрити з 01 вересня 1980 року. Перевести з 01 вересня 1980 року класні учнівські колективи 1-3 класів та вчителів і вихователів даних класів в середню школу №4, а класні учнівські колективи 4-7 класів та вчителів, які працюють в даних класах - в середню школу №7. Відкрити з 01 вересня 1980 року на базі восьмирічної школи №15 після проведення реконструкції міжшкільний навчально-виробничий комбінат трудового навчання та професійної орієнтації учнів.
Восьмирічна школа 15, а згодом Міжшкільний навчально-виробничий комбінат трудового навчання та професійної орієнтації учнів здійснювали освітню діяльність у приміщеннях за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1. 
Рішенням Уманської міської ради назву вулиці Радянська змінено на Героїв Небесної Сотні.
Приміщення, у яких школа № 15 та Уманський міжшкільний науково-виробничий комбінат здійснювали освітню діяльність складалися з двох корпусів: корпус № 1 - "Земське училище", позначений на плані Літ. А-1, площею 634,1 кв.м та приміщення № 2 - "Скарбниця", позначений на плані Літ. Б, площею 244 кв.м з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою .
Як зазначено в позовній заяві з моменту створення по 2007 рік Уманський міжшкільний навчально-виробничий комбінат використовував приміщення корпусу №2 "Скарбниця" - нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв. як навчальний корпус, зокрема кабінети машинопису та інформатики, та як адміністративні приміщенні.
Об`єкт нерухомого майна - "Скарбниця" (мур) побудований у 1900 році та є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення.
До передання у комунальну власність приміщення корпусу №2 ("Скарбниця") перебувало у державній власності в особі Фонду державного майна України. У 2005 році приміщення "Скарбниці" передано в оренду ТОВ "Агрокомплекс". 
18.12.2002 Уманська міська рада прийняла рішення, яким затвердила перелік підприємств, організацій, установ, майно яких перебуває у комунальній власності міста, до якого включені виробничі житлові ремонтно-експлуатаційні управління, зокрема РЕУ-1, РЕУ-2, РЕУ-3, відділ освіти та Міжшкільний навчально-виробничий комбінат.
Згідно з ч. 1 розділу V Статуту Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату матеріально-технічна база комбінату включає будівлі, споруди, землю, комунікації, обладнання, транспортні засоби, інші матеріальні цінності, вартість яких відображено в бухгалтерському балансі Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату.
На виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.04.2006 № 239-р "Про передачу об`єктів культурної спадщини з власності територіальної громади м. Умань в державну власність" на підставі акту приймання передачі від 27.08.2007 з власності територіальної громади м. Умань в державну власність до сфери управління Міністерства регіонального розвитку та будівництва передано об`єкт нерухомого майна пам`ятку архітектури будівлю навчального корпусу № 1 ("Земське училище"), розташований за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1.
25.05.2017 виконавчий комітет Уманської міської ради прийняв рішення №189, яким затвердив Статут Уманського міжшкільного навчально-виробничого комінату (нова редакція), юридична адреса якого: 20300, Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1. МНВК є комунальним закладом, підзвітним та підконтрольним Уманській міській раді, виконавчому комітету Уманської міської ради та Відділу освіти Уманської міської ради (а.с. 169-174 том 1).
У зв`язку з переходом права власності на об`єкт нерухомого майна з балансу Відділу освіти Уманської міської ради на баланс Державного історико-архітектурного заповідника "Стара Умань" передано будівлю навчального корпусу № 1 "Земське училище", в якому розміщувався заклад освіти - Міжшкільний навчально-виробничий комбінат.
25.10.2007 Виконавчий комітет Уманської міської ради прийняв рішення №473 "Про передачу основних засобів з балансу відділу освіти на баланс КП "ВЖ РЕУ-1" (а.с. 235 том 1), згідно з яким передано з балансу Відділу освіти Уманської міської ради на баланс КП "ВЖ РЕУ-1" нежитлову будівлю, розміщену за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1, на підставі звернення Відділу освіти від 15.10.2007 №01/482. 
23.11.2010 Служба охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації прийняла наказ №10/03 (а.с. 158 том 1), яким затвердила перелік щойно виявлених пам`яток архітектури, зокрема Скарбниця (мур), 1900 р., адреса: м. Умань, АДРЕСА_1.
14.10.2014 Уманська міська рада прийняла рішення №2.11-60/6, яким закріпила за закладами освіти на праві оперативного управління майно, що є власністю територіальної громади міста Умань згідно з додатком; Відділу комунального майна, в установленому порядку, укласти договори з закладами освіти міста про закріплення майна, що перебуває у власності територіальної громади міста Умань, на праві оперативного управління (а.с. 24-26 том 2).
Приміщення навчального корпусу № 2 ("Скарбниця") у переліку майна, переданого УМНВК на праві оперативного управління відсутнє.
05.11.2015 Відділ комунального майна Уманської міської ради та Уманський міжшкільний навчально-виробничий комбінат уклали договір про закріплення майна, що перебуває у комунальній власності територіальної громади м. Умань, на праві оперативного управління Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату. Відповідно до акту приймання-передачі УМНВК в оперативне правління передано нерухоме майно, що знаходиться за адресою м. Умань, АДРЕСА_1, зокрема земельну ділянку, площею 0,2955 га та цілісний майновий комплекс, що складається з гаража, столярної майстерні з підвальним приміщенням, паркан, туалет, естакада та п`ять автомобілів. (а.с. 118-119 том 4).
Приміщення навчального корпусу № 2 ("Скарбниця") у переліку майна, переданого УМНВК на праві оперативного управління відсутнє.
19.02.2016 Уманська міська рада прийняла розпорядження №16-р "Про перейменування вулиць та провулків міста Умані"  (а.с. 148-149 том 1), на підставі якого вулицю Радянська перейменовано у вулицю Небесної сотні.
20.10.2016 Відділ з управління комунальним майном Уманської міської ради (орендодавець) та Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (орендар) уклали договір оренди нежитлових приміщень №34/2016 (а.с. 94-95 том 1), згідно з пунктом 1.1 якого орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування майно міської комунальної власності - нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, загальною площею 244,0 кв.м, розміщену за адресою: Черкаська обл.., м. Умань, АДРЕСА_1; майно перебуває на балансі Комунального підприємства "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління  №3" (балансоутримувач), віднесеного до сфери управління відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради.
На момент укладення договору оренди майно перебувало на балансі Комунального підприємства "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління №3", віднесеного до сфери управління відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради.
Відповідно до пункту 1.2 договору оренди нежитлових приміщень №34/2016  від 20.10.2016 майно передано в оренду для розміщення крамниць-складів, магазинів складів або торгівельних об`єктів з продажу: непродовольчих товарів, алкогольних та тютюнових виробів, промислових товарів б/в, автотоварів, відео- та аудіопродукції.
23.12.2016 Уманська міська рада прийняла рішення №6.42-22/7 (а.с. 41 том 1), яким затвердила Програму приватизації об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань на 2017- 2021 роки та перелік об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань, які підлягають приватизації у 2017 році та умови їх продажу (а.с. 42-44 том 1).
23.02.2017 Виконавчий комітет Уманської міськради прийняв рішення №75 (а.с.  96 том 1), яким надав ФОП ОСОБА_1. згоду на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого згідно договору від 20.10.2016 №34/2016 майна  міської комунальної власності - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1, за рахунок власних коштів, відповідно до проектно-кошторисної документації. У випадку, якщо при виконанні будівельних робіт встановлюються приховані дефекти, які потребують додаткових витрат, проектно-кошторисна документація підлягає коригуванню та погодженню балансоутримувачем.
Комунальне підприємство "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління  №3" (балансоутримувач) затвердило зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва "Капітальний ремонт нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області", складений в поточних цінах станом на 25.04.2017 (а.с. 97 том 1).
31.05.2017 Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (замовник) та Приватне підприємство "Уманьрембуд 2" уклали договір на виконання підрядних робіт з капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області №2 (а.с. 109-110 том 1), згідно з п. 2.1 якого вартість робіт згідно твердої договірної ціни, складеної на підставі кошторису складає 1335634,28 грн, в т.ч. ПДВ 20 % 222605,71 грн (а.с. 111 том 1).
Підтверджена аудиторським висновком сума витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням невід`ємних поліпшень, які віднесені орендарем на збільшення первісної вартості орендованого майна, що зазнало поліпшень, у розмірі, що перевищує встановлену законодавством з питань оподаткування частку витрат для включення їх до витрат, станом на 31.07.2017 склала 116759,36 грн.
16.08.2017 ФОП Клименко В.А. зробив аудиторський висновок з надання впевненості щодо підтвердження суми витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень орендованого нежитлового приміщення, розташованого Черкаська обл., м. Умань, АДРЕСА_1, за рахунок коштів орендаря ФОП ОСОБА_1 (а.с. 56-57 том 1), згідно якого аудитор підтвердив суму невід`ємних поліпшень, фактично здійснених ФОП ОСОБА_1., на проведення в квітні-липні 2017 року першого етапу капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою в АДРЕСА_1 в межах локального кошторису, що складає станом на 31.07.2017 116759,36 грн.
Відповідно до акту №1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 року (а.с. 113-115 том 1) та довідки від 16.08.2017  про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень, яка віднесена орендарем на збільшення первісної вартості орендованого майна, що зазнало поліпшень, у розмірі, що перевищує встановлену законодавством з питань оподаткування частку витрат для включення їх до витрат  (а.с. 117 том 1), орендар здійснив ремонт покрівлі приміщення, вартість якої становить 116759,36 грн.
Відповідно до платіжних документів Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 перерахував Приватному підприємству "Уманьрембуд 2" за будівельні роботи 114296,00 грн, філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Черкаській області за проведення державної експертизи кошторисної частини проекту будівництва 2462,40 грн, а всього 116759,36 грн. 
Відповідно до Звіту за результатами технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж від 2014 року нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 м. Умань, надано висновок про те, що обстежена нежитлова будівля є аварійною, подальша експлуатація будівлі є неможливою.
29.08.2017 Уманська міська рада прийняла рішення №3.47-35/7 (а.с. 45-46 том 1), яким  доповнила перелік об`єктів комунальної власності, в тому числі пунктом 9: перелік об`єктів комунальної власності, які підлягають приватизації у 2017 році нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1, шляхом викупу орендарем ФОП ОСОБА_1., орендарем здійснені невід`ємні поліпшення орендованого майна згідно з дозволом виконкому Уманської міськради від 23.02.2017 № 75.
08.09.2017 у номері газети "Уманська зоря" №38 (16898) опубліковане повідомлення про прийняте 29.08.2017 Уманською міською радою рішення про включення до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань, які підлягають приватизації у 2017 році шляхом викупу, нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1  (а.с. 234 том 1, а.с. 21 том 2).
27.10.2017 Відділ з питань комунальної власності прийняв наказ №90-С "Про приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" (а.с. 47 том 1), яким вирішено провести приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі, шляхом викупу орендарем ОСОБА_1.
31.10.2017 Комунальне підприємство "Уманське РЕУ №3"  винесло наказ №225 "Про проведення інвентаризації нежитлових приміщень за адресами м. Умань, АДРЕСА_1 вул. Грушевського, 43/1" (а.с. 49 том 1) у строк з 01.11.2017 по 07.11.2017.
Відповідно до звіту про незалежну оцінку майна ринкова вартість об`єкта оцінки -  нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, загальною площею 244,0 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1, м. Умань, що знаходяться на балансі КП "Уманське РЕУ №3" станом на 31.10.2017 становить 683160,00 грн. Частка комунального майна в об`єкті оцінки 81,50%, а частка орендаря - 18,50%. На звіт надано рецензію РВ ФДМ України по Черкаській області від 29.12.2017 року. 29.12.2017 Звіт про оцінку затверджений наказом Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради.  
19.11.2017 Відділ з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради прийняв наказ №l04-С (а.с. 48 том 1), яким затвердив зведений акт інвентаризації об`єкта приватизації комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою загальною площею 244,0 кв.м за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" станом на 31 жовтня 2017 року (а.с. 50  том 1).
14.12.2017 суб`єкт оціночної діяльності приватний підприємець Борейко Вадим Андрійович затвердив звіт про проведення незалежної оцінки нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, загальною площею 244,0 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області, які знаходяться на балансі КП "Уманське РЕУ №30", згідно з яким здійснена оцінка станом на 31.10.2017 з метою визначення ринкової вартості об`єкта комунальної власності для приватизації шляхом викупу орендарем. Відповідно до пункту 7 розділу 3 вказаного звіту висновок про вартість об`єкту незалежної оцінки складений на підставі та з урахуванням аналізу ринку продажу та оренди нерухомого майна в м. Умань. Витратний підхід доцільно застосовувати для проведення оцінки нерухомого майна, ринок купівлі-продажу якого є обмеженим, спеціалізованого нерухомого майна, у тому числі нерухомих пам`яток культурної спадщини, споруд, передавальних пристроїв тощо. Для визначення ринкової вартості інших об`єктів оцінки витратний підхід застосовується у разі, коли їх заміщення або відтворення фізично можливе та (або) економічно доцільне (п. 6 розділу 2.3 вказаного звіту). Відповідно до звіту вартість об`єкта оцінки становить 683160,00 грн. Частка комунального майна в об`єкті оцінки 81,50%, а частка орендаря - 18,50%. 
Звіт надано на рецензування до РВ ФДМ України по Черкаській області 19 грудня 2017 року (а.с.124 том 1).
За висновком рецензента від 29 грудня 2017 року звіт класифікується, як такий, що у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки. 
29.12.2017 Відділ з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради виніс наказ №133-С "Про затвердження результатів незалежної оцінки вартості об`єкта приватизації - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" (а.с. 128 том 1), яким затвердив частку комунального майна 81,5% у ринковій вартості об`єкта приватизації комунальної власності територіальної громади міста Умані - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв.м за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1 станом на 31 жовтня 2017 року в сумі 464000,00 грн. Вартість з ПДВ 556800,00 грн. Оцінка виконана для приватизації об`єкта шляхом викупу орендарем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 
Пунктом 2 рішення Уманської міськради від 30.01.2018 №3.33-44/7 "Про перелік об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умані, які підлягають приватизації у 2018 році та умови їх продажу"  (а.с. 22 том 2) Відділу з питань комунальної власності у 2018 році належить завершити приватизацію об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань, включених рішеннями Уманської міськради від 23.12.2016 № 6.42-22/7 та від 29.08.2017 № 3.47-35/7 до переліку об`єктів, які підлягають приватизації у 2017 році.
29.03.2018 Відділ з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради надіслав Управлінню культури та взаємозв`язків з громадськістю Черкаської ОДА лист №132 (а.с. 132 том 1), у якому просив погодити відчуження будівлі нововиявленої пам`ятки архітектури місцевого значення - скарбниця (мур) 1900 р. за адресою: Черкаська область,м. Умань, АДРЕСА_1.
03.04.2018  Управління культури Черкаської ОДА надіслало Уманській міській раді лист №22 (а.с. 133 том 1), у якому погодило відчуження означеного приміщення за умови укладення охоронного договору між державним органом у сфері охорони культурної спадщини та майбутнім власником пам`ятки. У листі Управління культури Черкаської ОДА повідомило, що будь-яка проектно-кошторисна документація на проведення будівельно-земляних та ремонтно-реставраційних робіт обов`язково погоджується з державним органом у сфері охорони культурної спадщини.
06.04.2018 Відділ з питань комунальної власності (продавець) та ОСОБА_1. (покупець) уклали договір купівлі-продажу нежитлової будівлі (а.с. 129-131 том 1), згідно з умовами якого продавець зобов`язався передати у власність покупця, а покупець - прийняти у власність нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, яка розташована по АДРЕСА_1 , та зобов`язується сплатити за нього ціну його продажу відповідно до умов договору, визначених цим договором. 
Відповідно до пункту 1.3 договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 06.04.2018 нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, яка відчужується, загальною площею 244,0 кв.м має наступну характеристику: нежитлова будівля А-1; прибудова а; ґанок 1;  ґанок 2; ґанок 3; незавершена будівництвом прибудова Б; замощення І; розташована на земельній ділянці площею 0,2965 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0492.
Об`єкт приватизації продано шляхом викупу за ціною 46 400,00 грн без урахування ПДВ (п. 2.1 договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 06.04.2018).
06.04.2018 ОСОБА_1 перерахував Виконавчому комітету Уманської міської ради кошти  у розмірі 464000,00 грн за об`єкт приватизації згідно ДКП 1185 від 06.04.2018 на підставі платіжних доручень №3 на суму 214000,00 грн, №1690782 на суму 100000, 00 грн, №1690657 на суму 150000,00 грн (а. с. 177 том 1). 
06.04.2018 Відділ з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) склали та підписали акт приймання-передавання майна комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 178 том 1), згідно з яким відповідно до договору купівлі - продажу, посвідченого 06.04.2018 приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Наталією Георгіївною, та зареєстрованого у реєстрі запис за №1185, продавець передає, а покупець приймає у власність продане шляхом викупу майно комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер в ДРРП нерухомого майна 1293665471108, ринковою вартістю (частка комунального майна) 464000,00 грн без урахування ПДВ, вартість якого повністю сплачена покупцем, що підтверджено платіжними документами від 06.04.2018 №3 на суму 214000,00 грн, №1690782 на суму 100000, 00 грн, №1690657 на суму 150000,00 грн.
Згідно із Витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нежитлову будівлю площею 244 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 10.04.2018 за номером запису 25722195 (а.с. 139 том 1).
Відповідно до інвентаризаційної справи №83 на нежитлову будівлю АДРЕСА_1 (а.с. 25-40 том 1, а.с. 16-37 том 3) розташована школа №15, а відповідно до генерального плану від 26.06.1969 (а.с. 31 том 1) за вказаною адресою приміщення А-1 та Б - це школа.
03.05.2018 Управління культури Черкаської ОДА (орган охорони) та  ФОП ОСОБА_1 (власник) уклали охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини №4/1 (а.с 135-136 том 1), у пункті 1 якого передбачили, що власник бере на себе зобов`язання щодо охорони щойно виявленої пам`ятки архітектури - Скарбниці, взятої на державний облік наказом Служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 23.11.2010 №10/03-21, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка надана у користування за результатами аукціону. Термін дії договору безстроковий.
10.05.2018 Відділ з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради надіслав ФОП ОСОБА_1., КП "Уманське РЕУ №3", Відділу ЖКГ лист (а.с. 142 том 1), у якому повідомив, що договір оренди майна №34/2016, укладений 20.10.2016, вважається таким, що втратив чинність з 06.04.2018. Це повідомлення є підставою для внесення відповідних змін до балансу КП "Уманське РЕУ №3".
Згідно з інформацією Департаменту культури та взаємозв`язків з громадськістю Черкаської ОДА від 13.06.2018 №02/01-03-37/849/02/01-03-37 до переліку об`єктів культурної спадщини на території м. Умань  та Уманського району належить пам`ятка архітектури "Скарбниця" по АДРЕСА_1, м. Умань (а.с. 21-24 том 1).
03.07.2018 Виконавчий комітет Уманської міської ради надіслав Керівнику Уманської місцевої прокуратури лист №01/01-20/1846/01 (а.с. 142-143 том 2), у якому повідомив, що відповідно до відомостей з Єдиного реєстру об`єктів державної власності наданим Регіональним відділенням ФДМУ по Черкаській області (лист від 14.02.2017 № 05-11-767), об`єкт за адресою: Черкаська область,  м. Умань, АДРЕСА_1 не перебуває в Єдиному реєстрі об`єктів державної власності. На об`єкт зареєстровано право комунальної власності територіальної громади міста Умань в особі Уманської міської ради. Об`єкт відчужено згідно з чинним законодавством України.
05.07.2018 Виконавчий комітет Уманської міської ради надіслав Керівнику Уманської місцевої прокуратури лист №01/01-20/1785/01 (а.с. 140-141 том 2), у якому повідомив, що об`єкт комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область,  м. Умань, АДРЕСА_1, відповідно до чинного законодавства України у сфері приватизації не відносився до об`єктів, які не підлягають приватизації, та був приватизований у встановленому чинним законодавством України порядку.
28.08.2018 Уманська міська рада прийняла рішення №5.40-52/7 (а.с. 154 том 1), яким затвердила технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок натурі (на місцевості): для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти площею 0,2965 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0492) за адресою: АДРЕСА_1 Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебувають в їхньому постійному користуванні.
11.09.2018 Уманський міжшкільний навчально-виробний комбінат звернувся до Уманської міської ради із завою про надання згоди на розробку проекту землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,2965 га, яка надана в постійне користування для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти та розташована за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1. 
08.10.2018 Уманська міська рада прийняла рішення №2.8-54/7 (а.с. 153 том 1), яким надано дозвіл на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,2965 га за адресою: АДРЕСА_1, м. Умань Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату, яка перебуває в їхньому постійному користуванні для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти.
27.02.2019 Уманська міська рада прийняла рішення №6.63-59/7 (а.с. 155 том 1), яким затвердила технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 0,2965 га на площі: 0,1505 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0503); 0,1105 га  (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) та 0,0355 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0502) для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти за адресою: АДРЕСА_1 Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебували в їхньому користуванні  та віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови;  надала в постійне користування вищевказані земельні ділянки Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату.
24.04.2019 Уманський міжшкільний навчально-виробний комбінат звернувся до Уманської міської ради із завою про припинення права постійного користування земельною ділянкою площею 0,1105, яка використовується для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти та розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з переходом права власності на майно (а.с. 237 том 1).
20.12.2019 Уманська міська рада прийняла рішення №3.44-71/7 (а.с. 156 том 1), яким затвердила технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) за адресою:    АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 за рахунок земель комунальної власності Уманської міськради, які перебували в постійному користуванні Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату та віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови.
14.01.2020 Уманська міська рада (орендодавець) та ФОП ОСОБА_1. (орендар) уклали договір оренди землі (а.с. 159-162 том 1), згідно з пунктом 1 якого орендодавець на підставі рішення Уманської міської ради від 20.12.2019 №3.44-71/7 та від 27.12.2019 №2.5-72/7 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти площею 0,1105 га, за адресою: АДРЕСА_1 , за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебували у постійному користуванні Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату. Договір оренди землі від 14.01.2020 укладено терміном на 10 років до 20.12.2029 (п. 5).
22.05.2020 Уманська міська рада прийняла рішення №3.25-78/7 (а.с. 157 том 1), яким вирішила: 1. Продати ОСОБА_1 земельну ділянку несільськогосподарського призначення за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) для будівництва та обслуговувань будівель закладів освіти; 2. Затвердити оціночну вартість земельної ділянки 340000,00 грн з розрахунку 307,70 грн за один метр квадратний відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 06.05.2020; 3. Затвердити ціну продажу земельної ділянки площею 0,1105 га для будівництва та обслуговувань будівель закладів освіти за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 340000,00 грн з врахуванням сплаченого авансового внеску у розмірі 25910,79 грн; 4. Затвердити умови договору купівлі-продажу земельної ділянки, зазначеної у пункті 1 рішення, передбачивши укладення договору купівлі-продажу протягом трьох місяців з моменту прийняття рішення міською радою та оплату за придбану земельну ділянку не пізніше трьох місяців з моменту підписання сторонами договору; 6. Припинити дію договору оренди земельної ділянки, зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, для ОСОБА_1 після укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення.
29.05.2020 Уманська міська рада (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) уклали договір купівлі-продажу земельної ділянки (а.с. 164-166 том 1), згідно з пунктом 1.1 якого  продавець на підставі рішення від 22.05.2020 №3.25-78/7 передає за визначену сторонами плату, а покупець приймає належну продавцю земельну ділянку, яка надана для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти, загальною площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501, місце розташування: АДРЕСА_1 .
Відповідно до пункту 1.3 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 29.05.2020 на вказаній земельній ділянці, розташована нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 , що належить покупцю на підставі договору купівлі - продажу нежитлової будівлі, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Наталією Георгіївною 06.04.2018 за реєстровим №1185. Право власності на цей об`єкт нерухомого майна зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Наталією Георгіївною 06.04.2018, номер запису про право власності - 25722195, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1293665471108 (а.с. 175-178 том 1).
Відповідно до пункту 2.1 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 29.05.2020 продаж вказаної земельної ділянки вчиняється за 340000,00 грн з урахуванням сплаченої суми авансового внеску - 25910,79 грн (що становить 5 (п`ять) відсотків від вартості земельної ділянки), сплаченого покупцем відповідно до договору про сплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки, укладеного між покупцем і продавцем 19 березня 2020 року; згідно з квитанцією, виданою Центральним Уманським відділенням Черкаського ГРУ АТ КБ "Приватбанк" 19 березня 2020 року №0.0.1654879297.1 на суму 11000,00 грн та квитанцією, виданою Центральним Уманським відділенням Черкаського ГРУ АТ КБ "Приватбанк" 19 березня 2020 року №0.0.1654868749.1 на суму 14910,79 грн. Залишок суми до сплати ціни земельної ділянки з урахуванням авансового внеску, становить 314089,21 грн. Покупцем сплачено залишок суми у розмірі 314089,21 грн на розрахунковий рахунок продавця згідно з квитанцією №0.0.1720333102.1 від 28 травня 2020 року та №0.0.1721116589.1 від 29 травня 2020 року.
Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності на вказану земельну ділянку внесено 29 травня 2020 року під номером 36689379 (а.с. 179-180 том 1).
Оціночна вартість земельної ділянки становить 340000,00 грн згідно з витягом зі звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, виконаного ТОВ "Уманський центр оцінювачів" 06 травня 2020 року, оцінювачем Борейко Г.К. , кваліфікаційне свідоцтво оцінювача серії АК №01937, видане Державним комітетом України по земельних ресурсах 10 липня 2006 року ( п. 2.2 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 29.05.2020).
15.06.2020 Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації надіслало Уманській місцевій прокуратурі лист (а.с. 198 том 1), у якому зазначило, що станом на червень 2020 року ФОП ОСОБА_1. до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА з питання погодження проекту реставрації нежитлової будівлі, що розташована за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1 не звертався.
12.06.2020 Заступник керівника Уманської місцевої прокуратури надіслав Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату лист від №34-1363 вих20 (а.с.195 том 1), у якому вказував, що Уманською місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №42018251100000083 від 18 липня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України за фактом відчуження службовими особами Уманської міської ради нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області.
30.07.2020 Виконавчий комітет Уманської міської ради надіслав Заступнику керівника Уманської місцевої прокуратури лист №01/01-20/6819/01 (а.с. 93, 114 том 2), у якому повідомив, що пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", який набрав чинності 07.03.2018, передбачено, що приватизація (продаж) об`єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цим Законом, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Закону. Нормами зазначеного Закону України публікація інформаційного повідомлення про дату проведення викупу об`єкта приватизації не передбачена.
19.08.2021 Уманська міська рішення ухвалила рішення № 9-20/8, яким майно, що знаходиться в оперативному управлінні Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату передала Управлінню освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради (а.с. 187-191 том 4).
Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено виключні підстави для представництва прокурором в суді законних інтересів держави - у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (стаття 23 Закону України "Про прокуратуру").
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 виснувала, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
У рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 АПК України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28.09.2022 у справі №483/448/20 дійшла висновку що, оскаржуючи рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування та правочин щодо розпорядження майном прокурор вправі звернутися до суду або як самостійний позивач в інтересах держави, визначивши такий орган відповідачем (коли оскаржується рішення останнього), або в інтересах держави в особі відповідного органу, зокрема тоді, коли цей орган є стороною (представником сторони) правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. У разі задоволення вимоги про визнання недійсним правочину та про повернення отриманого за ним (наприклад, земельної ділянки) чи про витребування майна від набувача, таке повернення та витребування відбувається на користь держави чи територіальної громади, від імені яких відповідний орган може діяти тільки як представник. Такі висновки узгоджуються із постановами Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц, від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18, від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17 (п. 8.9);
Велика Палата Верховного Суду зауважила, що у кожному випадку звернення до суду в інтересах держави, перед тим, як визначити коло відповідачів, прокурор має встановити, насамперед: (а) суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права або інтересу; (б) ефективний спосіб захисту такого права чи інтересу; (в) залежно від установленого - коло відповідачів. При цьому слід мати на увазі, що вимогу про визнання недійсним договору може заявити як його сторона, так й інша заінтересована особа. Крім того, якщо земельна ділянка має одночасно декілька цільових призначень (наприклад, належить і до земель водного фонду як прибережна захисна смуга, і до земель природно-заповідного фонду, будучи частиною території чи об`єкта такого фонду), то залежно від підстав позову повноваження захищати інтерес держави у використанні такої ділянки за відповідним призначенням може належати різним суб`єктам (як органам державної влади, так і місцевого самоврядування) (п. 8.11 постанови).
Таким чином, процесуальний статус сторін у подібних спорах залежить як від наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, так і від наведеного прокурором обґрунтування наявності підстав для представництва інтересів держави у конкретній справі.
Відносини власності на землю поряд з традиційною тріадою правомочностей власника включає обов`язок щодо охорони земель, використання їх з урахуванням інтересів (екологічних, економічних, соціальних) суспільства взагалі та територіальної громади зокрема. Особливістю суспільних (публічних) інтересів є те, що на відміну від приватних їх майже неможливо захищати в суді безпосереднім носієм (носіями), а тому в державі обов`язково повинен існувати інструмент захисту такого інтересу у формі спеціального суб`єкта, яким може і повинен відповідно до  Конституції України  виступати такий орган як прокуратура.
У пункті 38 постанови від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду (абзац третій частини четвертої  статті 23 Закону України «Про прокуратуру»; див. також висновки, висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, пункти 77-83; від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, пункт 8.8).
Поряд із цим таке процесуальне позиціонування прокурора не враховує, що згідно з обставинами справи не виключається, що уповноважений державою орган сам є учасником спірних відносин і порушником інтересів держави. У такому випадку визначення цього органу позивачем суперечило б принципу розумності. Отже, статусом позивача має наділятись прокурор, а уповноважений орган має бути відповідачем.
Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.06.2024 року у справі №925/1133/18.
Місцевий господарський суд вірно встановив, що у цій справі прокурор виступає самостійним позивачем, оскільки органом уповноваженим на представництво держави у даному випадку виступає Уманська міська рада, яка є відповідачем у справі та є стороною правочину та приймала оскаржувані рішення.
Отже, прокурор у даній справі набув статусу позивача, оскільки Уманська міська рада, рішення якої оскаржується в судовому порядку, є одним із відповідачів та яка є представником територіальної громади м. Умань, а отже орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах відсутній.
Предметом позову прокурора є вимога про визнання незаконними рішень Уманської міської ради та визнання недійсним правочину, стороною якого є Уманська міська рада.  
Пред`явлення даного позову спрямоване на відновлення права територіальної громади м. Умань, порушеного внаслідок прийняття рішень органом місцевого самоврядування, яким є відповідачем у справі.
З огляду на викладене, суд першої інстанції вірно встановив, що оскільки орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Уманська міська рада, виступає у справі відповідачем, прокурор звернувся до суду за захистом державних інтересів невизначеного кола осіб, які проживають у м. Умань.
Щодо суті спору колегія суддів зазначає наступне.
Територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності (стаття 143 Конституції України).
Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування (частина 2 статті 327 Цивільного кодексу України). 
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.  (частина 5 статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради (частина 5 статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Виключною компетенцією відповідної ради є прийняття рішень щодо відчуження комунального майна, затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають останній, визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності (пункт 30    статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Одним із способів зміни форми власності є приватизація, в процесі якої відбувається відчуження на користь фізичних або юридичних осіб майна, що є державною чи комунальною власністю, та майна, що належить Автономній Республіці Крим. Порядок відчуження такого майна визначається законами, зокрема    Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)".
Відповідно до статті 10 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)"    (в редакції чинній        на момент виникнення спірних правовідносин) відповідний орган приватизації публікує в інформаційному бюлетені та місцевій пресі, інших друкованих виданнях, визначених органами приватизації, перелік об`єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, який містить назву об`єкта приватизації та його місцезнаходження.
Порядок приватизації державного і комунального майна, встановлений    статтею 10 цього Закону, який передбачає, зокрема формування та затвердження переліків об`єктів, що підлягають приватизації, прийняття місцевою радою рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності тощо. Перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації, ухвалюється місцевою радою.
Стаття 3 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)"    передбачає три способи малої приватизації - викуп, продаж на аукціоні, за конкурсом. 
Частиною 1    статті 7 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)"    встановлено, що Фонд державного майна України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, місцеві ради затверджують за поданням органів приватизації переліки об`єктів, які підлягають: продажу на аукціоні, за конкурсом, а також викупу. 
Місцеві ради є органами, які здійснюють функції щодо розпорядження комунальною власністю, визначають перелік об`єктів, що підлягають приватизації та способи їх приватизації.
Доцільність застосування того чи іншого способу приватизації визначається органом приватизації самостійно, окрім випадків, визначених законами. Зокрема викуп застосовується у випадках, передбачених статтею 11 Закону та іншими законами, і є в такому разі обов`язковим для органів приватизації та органів, які затверджують переліки об`єктів малої приватизації.
Згідно зі    статтею 9 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств"    (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) за рішенням органів приватизації проводиться інвентаризація майна об`єкта малої приватизації в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, та оцінка такого об`єкта відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України; ціна продажу об`єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, та початкова ціна об`єкта малої приватизації на аукціоні або за конкурсом встановлюється на підставі результатів його оцінки.
Згідно з частиною 1    статті 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"    рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).
Обов`язковою умовою (п. 20 Методики) для прийняття, погодження або затвердження висновку про вартість (акта оцінки) майна є наявність позитивного загального висновку рецензента, що міститься в рецензії на відповідний звіт про оцінку (акт оцінки), складеній рецензентом відповідно до вимог законодавства.
Як вже було зазначено вище, на виконання вказаних норм права органом приватизації опубліковано оголошення про приватизацію об`єкта комунальної владності, прийнято рішення про приватизацію, проведено оцінку об`єкта приватизації та рецензування звіту про оцінку, тобто вчинено всі передбачені законом дії, спрямовані на підготовку об`єкту до приватизації.
Положення    статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна"    визначають умови, за наявності яких здійснення приватизації об`єктів державної або комунальної власності, переданих в оренду, можливе шляхом викупу.
Отже, суд першої інстанції вірно встановив, що у спірних правовідносинах  міська рада в межах своїх дискреційних повноважень на власний розсуд визначила доцільність приватизації об`єкту комунальної власності шляхом викупу.
Відповідно до пункту 1 частини 1    статті 18-2 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)"    приватизація об`єктів групи А здійснюється з урахуванням таких особливостей у разі прийняття рішення про приватизацію орендованого державного майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) орендар одержує право на викуп такого майна, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання    для цілей оренди майна.
Згідно з частиною 1    статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна"    приватизація об`єктів державної або комунальної власності, переданих в оренду, здійснюється шляхом продажу на аукціоні або шляхом викупу, якщо виконуються умови, передбачені частиною другою цієї статті.
Орендар одержує право на викуп орендованого майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) за ціною, визначеною за результатами його незалежної оцінки, якщо виконується кожна з таких умов: орендарем здійснено поліпшення орендованого майна, які неможливо відокремити від відповідного об`єкта без заподіяння йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, визначеної суб`єктом оціночної діяльності    для цілей оренди майна; орендар отримав письмову згоду орендодавця на здійснення невід`ємних поліпшень, які надають йому право на приватизацію майна шляхом викупу; невід`ємні поліпшення виконані в межах трирічного строку з дати визначення ринкової вартості майна для цілей укладання договору оренди або для цілей продовження договору оренди; здійснення і склад невід`ємних поліпшень, у тому числі невід`ємний характер поліпшень, підтверджені висновком будівельної експертизи, а вартість невід`ємних поліпшень, підтверджених висновком будівельної експертизи, визначена суб`єктом оціночної діяльності; орендар належно виконує умови договору оренди, відсутня заборгованість з орендної плати; договір оренди є чинним на момент приватизації (частина 2    статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна").
Відповідно до Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації, затвердженого    наказом Фонду державного майна від 27 лютого 2004 року №377    ідентифікацією поліпшень    орендованого нерухомого майна (далі - ідентифікація поліпшень) є встановлення суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання факту відповідності підтверджувальних документів, наданих орендарем, про здійснені ним заходи, спрямовані на покращання фізичного (технічного) стану орендованого нерухомого майна та (або) його споживчих якостей (далі - поліпшення), наявним поліпшенням, які неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди і які здійснені за рахунок коштів орендаря та за згодою орендодавця.
Пунктом 2.2. порядку визначено, що підтверджувальні документи про здійснені орендарем поліпшення, що подаються ним до відповідного органу приватизації, включають: договір оренди, укладений з дотриманням вимог законодавства; письмову згоду орендодавця на здійснення орендарем поліпшень орендованого нерухомого майна за його кошти; погоджену орендодавцем проектно-кошторисну документацію на проведення поліпшень, підписані замовником і підрядником акти виконаних будівельних робіт, копії документів, що підтверджують проведені орендарем розрахунки за виконані поліпшення орендованого нерухомого майна, у тому числі придбані матеріали, конструкції тощо; аудиторський висновок щодо підтвердження фінансування здійснених поліпшень орендованого нерухомого майна за рахунок коштів орендаря. Аудиторський висновок має містити розшифровку періодів освоєння, напрямів та джерел фінансування поліпшень, у тому числі за рахунок коштів орендаря, з посиланням на підтверджувальні документи; довідку, видану орендарем та завірену аудитором, про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень, яка віднесена орендарем на збільшення вартості його необоротних активів, у розмірі, який перевищує встановлену законодавством з питань оподаткування частку витрат для включення їх до валових витрат. При визначенні суми зазначених витрат ураховується невідшкодована орендодавцю вартість придатних для подальшого використання будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування, отриманих орендарем під час здійснення поліпшень; інші документи, необхідні для виконання положень цього Порядку.
07.03.2018 набрав чинності (опублікований 06.03.2018 в газеті "Голос України" № 44) Закон України "Про приватизацію державного і комунального майна". 
Відповідно до пункту 2 Розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону приватизація (продаж) об`єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цим Законом, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Закону, крім об`єктів, за якими: дата проведення аукціону, конкурсу, викупу, продажу пакетів акцій (часток, паїв) господарських товариств, зазначена в опублікованому інформаційному повідомленні про продаж державного або комунального майна, припадає на день після набрання чинності цим Законом; після завершення процедури продажу відбувається оформлення договору купівлі-продажу; на момент прийняття рішення про їх приватизацію належали до об`єктів групи Г згідно з класифікацією об`єктів приватизації, встановленою    Законом України    "Про приватизацію державного майна", та щодо яких є дійсною оцінка, або Кабінетом Міністрів України визначено радника для надання послуг з підготовки до приватизації та продажу об`єктів приватизації за результатами проведення конкурсу.
У зв`язку з набранням чинності Закон України "Про приватизацію державного і комунального майна" (п. 9 Розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону) визнано такими, що втратили чинність, зокрема Закони України "Про приватизацію державного майна", "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію). 
Відповідно до частини  6 статті 12 Закону України "Про приватизацію державного майна"  приватизація об`єкта вважається завершеною з моменту його продажу або завершення розміщення всіх акцій, передбачених до продажу планом приватизації (розміщення акцій), і оформляється рішенням відповідного державного органу приватизації.
Закінчення процедури приватизації шляхом укладення договору купівлі-продажу відповідно до абзацу 3 пункту 2    Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна"    можливе лише в тому випадку, коли органом приватизації здійснено всі дії, направлені на проведення підготовки об`єкту до приватизації, в тому числі, й визначено ціну продажу.
Прийняття Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" не скасовує чинність прийнятого органом приватизації відповідно до    Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)"    рішення про приватизацію спірного майна шляхом його викупу та не припиняє розпочату процедуру викупу спірного майна, а зумовлює обов`язок органу приватизації завершити відповідну процедуру приватизації з укладенням відповідного договору у порядку визначеному    Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна".
Відповідно    до    ст. 215 ЦК України    підставою недійсності правочину є недотримання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою    статті 203 Цивільного кодексу України.
Згідно з ч. 1    ст. 203 ЦК України    зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Наслідки недійсності правочину передбачені    ст. 216 ЦК України, відповідно до якої у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.
Право на приватизацію спірного об`єкта набуто ОСОБА_1. з дати прийняття міською радою рішення, у визначений нею спосіб - шляхом викупу відповідно до Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)". Таке право виникло у ОСОБА_1 до набрання чинності    Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна".
Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про охорону культурної спадщини"об`єкти культурної спадщини, що є пам`ятками (за винятком пам`яток, відчуження або передача яких обмежується законодавчими актами України) можуть бути відчужені, а також передані власником або уповноваженим ним органом у володіння, користування чи управління іншій юридичній або фізичній особі за наявності погодження відповідного органу охорони культурної спадщини. Пам`ятка може бути приватизована лише за умови укладення майбутнім власником з відповідним органом охорони культурної спадщини попереднього договору про укладення в майбутньому охоронного договору на пам`ятку (її частину) з викладенням його істотних умов, у тому числі щодо цільового використання пам`ятки, робіт, які майбутній власник зобов`язується провести на пам`ятці з метою утримання її    в    належному стані.
Як вже було зазначено вище, Управління культури Черкаської ОДА погодило відчуження нежитлової будівлі та уклало з покупцем охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини, що спростовує доводи скаржника в цій частині. (т.1, а.с. 133, 135-136).
При цьому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутність письмового дозволу державного органу охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації на    реставрацію чи ремонт    об`єкту приватизації не є підставою для визнання недійсним рішення про приватизацію чи укладеного за наслідками його виконання договору купівлі-продажу об`єкту приватизації.
Відповідно до частини 4    статті  80 Закону України "Про освіту"    (в редакції чинній на момент укладення спірного договору купівлі-продажу нерухомого майна) об`єкти та майно державних і комунальних закладів освіти не підлягають приватизації чи використанню не за освітнім призначенням.
Статтею 4 Закону України "Про позашкільну освіту"    визначено, що позашкільна освіта є складовою системи безперервної освіти і спрямована на розвиток здібностей та обдарувань вихованців, учнів і слухачів, задоволення їх інтересів, духовних запитів і потреб у професійному визначенні.
До структури позашкільної освіти, зокрема, входять міжшкільні навчально-виробиичі комбінати (стаття 5 Закону України "Про позашкільну освіту").
Згідно зі    статтею 27 Закону України "Про позашкільну освіту"    до матеріально-технічної бази закладу позашкільної освіти належать приміщення, споруди, обладнання, засоби зв`язку, транспортні засоби, земельні ділянки, рухоме і нерухоме майно, що перебуває у його власності або у повному господарському віданні,    оперативному управлінні, орендоване чи надане йому засновником (власником).
Статтею 4 Закону України "Про позашкільну освіту" визначено, що позашкільна освіта є складовою системи безперервної освіти і спрямована на розвиток здібностей та обдарувань вихованців, учнів і слухачів, задоволення їх інтересів, духовних запитів і потреб у професійному визначенні.
До структури позашкільної освіти, зокрема, входять міжшкільні навчально-виробничі комбінати (стаття 5 Закону України "Про позашкільну освіту"). Уманський МНВК є закладом освіти.
Закон України "Про освіту" містить заборону приватизації об`єктів та майна державних і комунальних закладів освіти.
Відповідно до частини першої статті 80 Закону України "Про освіту" до майна закладів освіти та установ, організацій, підприємств системи освіти належать: нерухоме та рухоме майно, включаючи будівлі, споруди, земельні ділянки, комунікації, обладнання, транспортні засоби, службове житло тощо; майнові права, включаючи майнові права інтелектуальної власності на об`єкти права інтелектуальної власності, зокрема інформаційні системи, об`єкти авторського права та/або суміжних прав; інші активи, передбачені законодавством.
Згідно із частиною четвертою статті 80 Закону України "Про освіту" (в редакції чинній на момент укладення договору купівлі-продажу нежитлової будівлі) об`єкти та майно державних і комунальних закладів освіти не підлягають приватизації чи використанню не за освітнім призначенням.
Майно закладів освіти, яке не використовується в освітньому процесі, може бути вкладом у спільну діяльність або використане відповідно до статті 81 цього Закону (частина шоста статті 80 Закону України "Про освіту").
Ані частина шоста статті 80, ані стаття 81 Закону України "Про освіту" не передбачають умови щодо не можливості приватизації об`єктів та майна державних і комунальних закладів освіти, яке не використовується в освітньому процесі.
Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07.06.2022 у справі № 918/572/19.
При цьому Верховний Суд у вказаній постанові зазначив, що з огляду на положення частини першої та абзацу 2 частини третьої статті 4 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна" (в редакції від 18.01.2018) приватизація спірного майна можлива за умови, якщо заборона щодо його приватизації не передбачена Законом України "Про приватизацію державного та комунального майна" та іншими законами України.
Як вже було зазначено вище, у 2014 Уманська міська рада прийняла рішення, яким закріпила за закладами освіти на праві оперативного управління майно, що є власністю територіальної громади міста Умань. Уманському міжшкільному навчально-виробничого комбінату на праві оперативного управління передано нерухоме майно, що знаходиться за адресою м. Умань, АДРЕСА_1, зокрема земельну ділянку, площею 0,2955 га та цілісний майновий комплекс, що складається з гаража, столярної майстерні з підвальним приміщенням, паркан, туалет, естакада.
В той же час, колегія суддів звертає увагу, що приміщення навчального корпусу № 2 ("Скарбниця") у переліку майна, переданого УМНВК на праві оперативного управління відсутнє.
В подальшому, 20.10.2016 Відділ з управління комунальним майном Уманської міської ради (орендодавець) та Фізична особа-підприємець ОСОБА_1. (орендар) уклали договір оренди, на підставі якого орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування майно міської комунальної власності - нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, загальною площею 244,0 кв.м, (будівлю корпусу №2 ("Скарбниця").
При цьому, як вірно зазначив суд першої інстанції, на момент укладення договору оренди майно перебувало на балансі Комунального підприємства "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління №3", віднесеного до сфери управління відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради.
Отже, з матеріалів справи, а також з письмових пояснень третьої особи вбачається, що з 2006 року дана нежитлова будівля не використовувалася в освітньому процесі, та з 25 жовтня 2007 року не перебувала на балансі відділу освіти.
20 жовтня 2016 року між Відділом з управління комунальним майном Уманської міської ради (орендодавець) та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (орендар) було укладено договір оренди нежитлових приміщень за №34/2016, згідно якого орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування майно міської комунальної власності - нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою, загальною площею 244,0 кв. м., розміщену за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1.
Майно перебуває на балансі комунального підприємства "Уманське ремонтно-експлуатаційне управління №3", та віднесеного до сфери управління відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради (п. 1.1. договору).
Відповідно до умов п. 1.2. вказаного вище договору майно передано в оренду для розміщення крамниць-складів, магазинів складів або торгівельних об`єктів з продажу: непродовольчих товарів, алкогольних та тютюнових виробів, промислових товарів б/в, автотоварів, відео- та аудіопродукції.
Рішенням Уманської міської ради №6.42-22/7 від 23 грудня 2016 року затверджено Програму приватизації об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань на 2017-2021 роки та перелік об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань, які підлягають приватизації у 2017 році та умови їх продажу.
23 лютого 2017 року виконавчим комітетом Уманської міської ради прийнято рішення за №75, яким надано фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 згоду на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого, згідно договору від 21 жовтня 2016 року №34/2016, майна комунальної власності - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1, за рахунок власних коштів, відповідно до проектно-кошторисної документації.
Місцевим господарським судом також встановлено, що 31 травня 2017 року між фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (замовник) та приватним підприємством "Уманьрембуд 2" (підрядник) було укладено договір №2 на виконання підрядних робіт з капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області, предметом якого є виконання робіт з капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області (п. 1.1. договору підряду).
Згідно з п. 1.2. договору замовник доручив, а підрядник прийняв на себе зобов`язання виконати роботи з капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області, згідно з розробленої кошторисної документації, з дотриманням діючих ДСТУ і технічних умов.
Станом на момент підписання договору вартість робіт згідно твердої договірної ціни складеної на підставі кошторису складає 1 335 634 грн. 28 коп.
Відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт №1 від 12 липня 2017 року орендарем здійснено    ремонт покрівлі приміщення, вартість якої згідно Довідки про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку зі здійсненням поліпшень від 06 серпня 2017 року становить 116 759 грн. 36 коп.
З договору оренди (п.1.1) вбачається, що вартість об`єкту оренди становить 367 200 грн. 00 коп.
Отже, частину ремонтних робіт на суму 116 759 грн. 36 коп. було виконано в межах трирічного строку з дати визначення ринкової вартості майна для цілей укладання договору оренди.
16 серпня 2017 року фізичною особою - підприємцем Клименком В.А. було надано аудиторський висновок з надання впевненості щодо підтвердження суми витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень орендованого нежитлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області за рахунок коштів орендаря фізичної особи - підприємця ОСОБА_1.
Відповідно до вказаного висновку виконані в липні 2017 року роботи першого етапу капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 року підписаним фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 та приватним підприємством "Уманьрембуд 2" на загальну суму 159 296 грн. 96 коп.
Відповідно до платіжних документів фізична особа - підприємець ОСОБА_1 перерахував виконавцю приватному підприємству "Уманьрембуд 2" за будівельні роботи 114 296 грн. 00 коп. також було перераховано філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Черкаській області за проведення державної експертизи кошторисної частини проекту будівництва 2 462 грн. 40 коп. Всього сплачено 116 759 грн. 36 коп.
Сума витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень, віднесена орендарем на збільшення вартості його необоротних активів.
Аудитор підтверджує суму невід`ємних поліпшень, фактично здійснених фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 на проведення в квітні-липні 2017 року першого етапу капітального ремонту нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою по АДРЕСА_1 в м. Умані Черкаської області в межах локального кошторису, що складає станом на 31 липня 2017 року 116 759 грн. 36 коп.
Разом з цим, судом першої інстанції враховано, що згідно Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації, затвердженого    наказом Фонду державного майна від 27 лютого 2004 року №377, визначено, що    ідентифікацією поліпшень    орендованого нерухомого майна (далі - ідентифікація поліпшень) є встановлення суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання факту відповідності підтверджувальних документів, наданих орендарем, про здійснені ним заходи, спрямовані на покращання фізичного (технічного) стану орендованого нерухомого майна та (або) його споживчих якостей (далі - поліпшення), наявним поліпшенням, які неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди і які здійснені за рахунок коштів орендаря та за згодою орендодавця. Ідентифікуються поліпшення, що здійснені    протягом строку дії договору оренди та наявні на дату оцінки.
Пунктом 2.2. порядку визначено, що підтверджувальні документи про здійснені орендарем поліпшення, що подаються ним до відповідного органу приватизації, включають:
договір оренди, укладений з дотриманням вимог законодавства;
письмову згоду орендодавця на здійснення орендарем поліпшень орендованого нерухомого майна за його кошти;
погоджену орендодавцем проектно-кошторисну документацію на проведення поліпшень, підписані замовником і підрядником акти виконаних будівельних робіт, копії документів, що підтверджують проведені орендарем розрахунки за виконані поліпшення орендованого нерухомого майна, у тому числі придбані матеріали, конструкції тощо;
аудиторський висновок щодо підтвердження фінансування здійснених поліпшень орендованого нерухомого майна за рахунок коштів орендаря. Аудиторський висновок має містити розшифровку періодів освоєння, напрямів та джерел фінансування поліпшень, у тому числі за рахунок коштів орендаря, з посиланням на підтверджувальні документи;
довідку, видану орендарем та завірену аудитором, про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень, яка віднесена орендарем на збільшення вартості його необоротних активів, у розмірі, який перевищує встановлену законодавством з питань оподаткування частку витрат для включення їх до валових витрат. При визначенні суми зазначених витрат ураховується невідшкодована орендодавцю вартість придатних для подальшого використання будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування, отриманих орендарем під час здійснення поліпшень;
інші документи, необхідні для виконання положень цього Порядку.
Таким чином, аудиторський висновок складався на виконання вимог чинного Порядку, а Звіт про проведення незалежної оцінки нежитлової будівлі було проведено суб`єктом        оціночної діяльності фізичною особою - підприємцем Борейком Вадимом Андрійовичем, який був визначений шляхом проведення конкурсу та здійснює свою діяльність відповідно до    Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні",        має сертифікат, відповідну кваліфікацію та досвід.
Розділом 8 Звіту незалежним оцінювачем було    ідентифіковано невід`ємні поліпшення    в сумі 114 296 грн. 96 коп. При цьому їх ринкова вартість визначена як    приріст вартості об`єкта оцінки в сумі 105 300 грн. 00 коп.
Отже, враховуючи визначення суб`єктом оціночної діяльності вартості майна для цілей оренди в розмірі 367 200 грн. 00 коп., про що, зокрема, зазначено в підпункті 1.1. договору оренди нежитлових приміщень від 20 червня 2016 року №34/2016, а приріст вартості об`єкта оцінки в результаті проведених робіт становив 105 300 грн. 00 коп., то як правильно зазначив суд першої інстанції, орендарем за згодою з орендодавцем було здійснено за рахунок власних коштів саме поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди в розмірі 28,7 відсотків ринкової вартості майна визначеної в свій час для цілей оренди, про що також свідчить сам характер ремонтних робіт - ремонт покрівлі приміщення.
Рішенням Уманської міської ради №3.47-35/7 від 29 серпня 2017 року зазначений вище перелік об`єктів комунальної власності, які підлягають приватизації у 2017 році було доповнено, в тому числі пунктом 9: нежитлова будівля з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1, шляхом викупу орендарем фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1, орендарем здійснені невід`ємні поліпшення орендованого майна згідно дозволу виконавчого комітету Уманської міської ради від 23 лютого 2017 року №75.
Наведені вище рішення Уманської міської ради про затвердження програми приватизації об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань на 2017-2021 роки в установленому законом порядку не скасовувалися та не визнавалися недійсними.
Тобто, в органу приватизації на підставі наведених вище рішень виник обов`язок здійснити підготовку об`єкта приватизації до викупу та завершити її у строки встановлені    Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)".
08 вересня 2017 року у номері №38 (16898) газети "Уманська зоря" було опубліковане повідомлення про прийняте 29 серпня 2017 року Уманською міською радою рішення про включення до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умань, які підлягають приватизації у 2017 році шляхом викупу нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1 (а.с. 234, т.1).
27 жовтня 2017 року Відділом з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради прийнято спірний наказ №90-С, яким прийнято рішення провести приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою загальною площею 244.0 кв. м. за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1, шляхом викупу орендарем ОСОБА_1.
Управління культури Черкаської ОДА погодило відчуження об`єкта приватизації  пам`ятки архітектури та містобудування місцевого значення.
Наказом від 27 жовтня 2017 року було вирішено визначити дату оцінки та проведення інвентаризації об`єкта приватизації станом на 31 жовтня 2017 року.        
14 грудня 2017 року суб`єктом оціночної діяльності Борейком В.А. було складено та затверджено звіт про проведення незалежної оцінки нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою загальною площею 244 кв. м., за адресою: м. Умань, по АДРЕСА_1 (далі - Звіт).
Відповідно до вказаного Звіту оцінка здійснена станом на 31 жовтня 2017 року з метою визначення ринкової вартості об`єкта комунальної власності для приватизації шляхом викупу орендарем.
У такому Звіті визначено, що: вартість об`єкта оцінки становить 683 160 грн. 00 коп; частка комунального майна в об`єкті оцінки 81,50%, а частка орендаря - 18,50%.
Даний звіт було направлено на рецензування до РВ ФДМ України по Черкаській області 19 грудня 2017 року (т.1 а.с.124).
За висновком рецензента від 29 грудня 2017 року звіт класифікується, як такий, що у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.
Наказом Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради від 29 грудня 2017 року №133-С "Про затвердження результатів незалежної оцінки вартості об`єкта приватизації - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" було затверджено частку комунального майна 81,5% у ринковій вартості об`єкта приватизації комунальної власності територіальної громади міста Умані - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв.м. за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1 станом на 31 жовтня 2017 року в сумі 464 000 грн. 00 коп. Вартість з ПДВ 556 800 грн. 00 коп. Оцінка виконана для приватизації об`єкта шляхом викупу орендарем фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (т.1 а.с.128).
Отже, органом приватизації було здійснено всі дії, направлені на проведення підготовки об`єкту до приватизації і у даній справі відсутні винятки, передбачені у пункті 2 розділу    V    Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна".
Як правомірно було встановлено судом першої інстанції, об`єкт приватизації до його приватизації був об`єктом комунальної власності, не був майном закладом освіти, не перебував в оперативному управлінні закладу освіти, та не належав закладу освіту на іншому речовому праві, не перебував на балансі закладу освіти та не використовувалося в освітніх цілях.
Одним із способів зміни форми власності є приватизація, в процесі якої відбувається відчуження на користь фізичних або юридичних осіб майна, що є державною чи комунальною власністю, та майна, що належить Автономній Республіці Крим. Порядок відчуження такого майна визначається законами, зокрема    Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)".
У даному випадку міська рада в межах своїх дискреційних повноважень на власний розсуд визначила доцільність приватизації об`єкту комунальної власності шляхом викупу, що відображено в рішенні Уманської міської ради №6.42-22/7 від 23 грудня 2016 року з урахуванням змін, внесених рішенням Уманської міської ради №3.47-35/7 від 29 серпня 2017 року.
При цьому, судом враховано, що згідно з інформацією Департаменту культури та взаємозв`язків з громадськістю Черкаської ОДА до переліку об`єктів культурної спадщини на території м. Умань належить щойно виявлена пам`ятка архітектури "Скарбниця" по АДРЕСА_1, м. Умань.
Згідно з ч. 1    ст. 17 Закону України "Про охорону культурної спадщини"    пам`ятка, крім пам`ятки археології, може перебувати у державній, комунальній або приватній власності. Суб`єкти права власності на пам`ятку визначаються згідно із законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 18 вищевказаного Закону об`єкти культурної спадщини, що є пам`ятками (за винятком пам`яток, відчуження або передача яких обмежується законодавчими актами України) можуть бути відчужені, а також передані власником або уповноваженим ним органом у володіння, користування чи управління іншій юридичній або фізичній особі за наявності погодження відповідного органу охорони культурної спадщини.
Пам`ятка може бути приватизована лише за умови укладення майбутнім власником з відповідним органом охорони культурної спадщини попереднього договору про укладення в майбутньому охоронного договору на пам`ятку (її частину) з викладенням його істотних умов, у тому числі щодо цільового використання пам`ятки, робіт, які майбутній власник зобов`язується провести на пам`ятці з метою утримання її    в    належному стані.
У матеріалах справи наявний охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини від 03 травня 2018 року №4/1, укладений між Управлінням культури Черкаської обласної державної адміністрації та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1, відповідно до якого власник бере на себе зобов`язання щодо охорони щойно виявленої пам`ятки архітектури - Скарбниці взятої на державний облік наказом Служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 23 листопада 2010 року №10/03-21, розташованої за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Небесної сотні (колишня вулиця Радянська), 27, яка надана у користування за результатами аукціону (а.с. 135-136, т.1).
Листом від 03 квітня 2018 року Управлінням культури Черкаської ОДА погоджено відчуження нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою загальною площею 244,0 кв. м за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1. У вказаному листі зазначено, що приміщенню колишньої скарбниці (1900 року) надано статус нововиявленої пам`ятки архітектури наказом Служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 23 листопада 2010 року №10/03-21 згідно відомостей до складання державного реєстру національного культурного надбання, схвалених колегією Мінбудархітектури від 23 грудня 1993 року №12.
Також колегія суддів зазначає, що пунктом 2 рішення Уманської міської ради від 30 січня 2018 року №3.33-44/7 "Про перелік об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умані, які підлягають приватизації у 2018 році та умови їх продажу" Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради у 2018 році належить завершити приватизацію об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Умані, включених рішеннями Уманської міської ради від 23 грудня 2016 року №6.42-22/7 та від 29 серпня 2017 року №3.47-35/7 до переліку об`єктів, які підлягають приватизації у 2017 році.
06.04.2018 Відділ з питань комунальної власності (продавець) та ОСОБА_1. (покупець) уклали оспорюваний договір купівлі-продажу нежитлової будівлі. Об`єкт приватизації продано шляхом викупу за ціною 464000,00 грн без урахування ПДВ.
Місцевий господарський суд також вірно врахував, що при вирішенні спору щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, орендованого фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1., укладеного на підставі рішення прийнятого у формі наказу Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради №90-С від 27 жовтня 2017 року "Про приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань", має надаватись юридична оцінка необхідності позбавлення покупця права мирного володіння приватизованим майном, враховуючи рішення Європейського суду з прав людини про неможливість витребування у добросовісного набувача майна, яке вибуло з володіння держави внаслідок порушень, допущених уповноваженими посадовими особами, які здійснюють функцію управління державним майном (спори щодо порушення ч. 1 статті 1 Першого протоколу до    Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод)
Реалізуючи надані Конституцією України та Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" права на розпорядження об`єктами комунальної власності, Уманська міська рада у спосіб та в порядку, передбачені Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", відчужила у процесі приватизації об`єкт нерухомого майна шляхом викупу орендарем, який здійснив невід`ємні поліпшення об`єкта оренди. 
Як вже було вище встановлено, об`єкт приватизації до його приватизації був об`єктом комунальної власності, не був майном закладом освіти, не перебував в оперативному управлінні закладу освіти, та не належав закладу освіти на іншому речовому праві, не перебував на балансі закладу освіти та не використовувалося в освітніх цілях.
Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року ратифіковано Конвенцію про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Перший протокол та протоколи № 2, 4, 7, 11 до Конвенції.
Згідно з положеннями статті 1 Першого протоколу Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Така правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29 жовтня 2019 року у справі № 905/2236/18, яка обґрунтована тим, що пунктами 32-35 рішення Європейського суду з прав людини від 24 червня 2003 року "Стретч проти Сполученого Королівства" визначено, що майном у зазначеній статті 1 Першого протоколу до    Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади.
За висновком Європейського суду в зазначеній справі "наявність порушень з боку органу публічної влади при укладенні договору щодо майна не може бути підставою для позбавлення цього майна іншої особи, яка жодних порушень не вчинила". Оскільки особу позбавили права на його майно лише з тих підстав, що порушення були вчинені з боку публічного органу, а не громадянина, у такому випадку мало місце "непропорційне втручання" у право заявника на мирне володіння своїм майном та, відповідно, відбулось порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції".
Крім того, за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рисовський проти України" суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.
Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Відтак, колегія суддів погоджується з місцевим господарським судом, що в даному випадку покупець не мав і не міг мати можливості перевіряти правильність актів першого та другого відповідачів щодо приватизації ним майна.
Водночас, органи приватизації мали виключні повноваження щодо встановлення умов приватизації та ухвалення необхідних для її проведення рішень, не погоджуючи своїх дій та рішень з покупцем.
При цьому, передача права власності на майно, у тому числі в результаті приватизації, передбачає наявність волевиявлення як у продавця, так і у покупця такого майна.
Отже, суд першої інстанції цілком обґрунтовано дійшов висновку, що покупець, звертаючись до органів місцевого самоврядування про приватизацію орендованого нежитлового приміщення законно вважав, що діє добросовісно і правомірно, оскільки був впевнений в тому, що враховуючи характер робіт і їх вартість здійснив поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна визначеної для цілей оренди та вказаної в договорі оренди.
Відтак, колегія суддів погоджується з вискоком суду першої інстанції, що вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 06 квітня 2018 року нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв. м. по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області, зареєстрованого в реєстрі за №1185 та зобов`язання фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 повернути у комунальну власність територіальної громади м. Умань нежитлову будівлю з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою площею 244 кв. м. по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області, є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
Крім того, відповідно до ч. 1    ст. 120 ЗК України    у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.
Згідно зі    ст. 377 ЦК України    до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщенні, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах. встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).
Частиною другою статті 377 ЦК    передбачено, що розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності па ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків).
У договорі купівлі-продажу нежитлової будівлі від 06 квітня 2018 року зазначено земельну ділянку загальною площею 0,2965, кадастровий номер 7110800000:02:001:0492, при цьому відповідач-3 не набував права власності на земельну ділянку загальною площею 0,2965.
Колегія суддів звертає увагу, що укладення договору, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що пов`язане з переходом права на частину земельної ділянки, здійснюється після виділення цієї частини в окрему земельну ділянку та присвоєння їй окремого кадастрового номера, а виділення частини земельної ділянки на момент укладання договору купівлі-продажу зроблено не було.
Врегульований частинами 10 та 11 статті 120 Земельного кодексу України порядок набуття права власності або користування на земельні ділянки державної або комунальної власності у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, не передбачає одночасного набуття такого права, на відміну від порядку набуття права власності або користування земельними ділянками приватної форми власності, який врегульований частиною 1 статті 120 Земельного кодексу України. 
Частиною 13 статті 120 Земельного кодексу України врегульований порядок набуття права власності або користування земельними ділянками державної або комунальної власності, які на момент переходу права власності на об`єкт нерухомого майна, перебувають у постійному користуванні та порядок припинення права постійного користування.
У спірних правовідносинах земельна ділянка у момент переходу права власності на нерухоме майно перебувала у постійному користуванні Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату.
Місцевий господарським суд вірно зазначив, що упродовж 2018-2022 років законодавець конкретизував зміст норм статті 120 Земельного кодексу України з міркувань правової визначеності та з метою виокремити способи її застосування в залежності від порядку переходу права на земельні ділянки приватної та комунальної чи державної власності.
Звідси, застосовуючи до спірних правовідносин норми права, суд першої інстанції дійшов висновку, що зміст статті 120 Земельного кодексу України в редакції станом на 01.04.2018 року розкрито в його законодавчій конкретизації у редакції Закону № 2518-IX від 15.08.2022.
Рішенням Уманської міської ради від        28 серпня 2018 року №5.40-52/7 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості для будівництва та обслуговування будівель закладів        освіти        0,2965 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0492) за адресою: АДРЕСА_1 Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату        за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебувають в їхньому постійному користуванні.
Після продажу спірної будівлі Уманський міжшкільний навчально-виробничий комбінат подав заяву від 11 вересня 2018 року до Уманської міської ради щодо надання дозволу на розробку технічної документації щодо поділу земельної ділянки, площею 0,2965 га, яка надана в користування для будівництва та обслуговування закладів освіти та розташована за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1, у зв`язку з відчуженням майна.
Рішенням Уманської міської ради від        08 жовтня 2018 року №2.8-54/7 надано дозвіл Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,2965 га за адресою: АДРЕСА_1, м. Умань, яка перебувала в їхньому постійному користуванні для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти.
27 лютого 2019 року Уманською міською радою прийнято рішення №6.63-59/7, яким:
- затверджено технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 0,2965 га на площі: 0,1505 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0503), 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) та 0,0355    га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0502) для будівництва і обслуговування будівель закладів освіти за адресою: АДРЕСА_1, Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебували в їхньому постійному користуванні та віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови;
- надано в постійне користування земельні ділянки площею 0,1505 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0503), 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) та 0,0355 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0502) для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти за адресою: АДРЕСА_1 Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебували в їхньому постійному користуванні та віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови;
- припинено право користування Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату на земельну ділянку, яка надана в постійне користування для будівництва та обслуговування закладів освіти площею 0,2965 га        (кадастровий номер 7110800000:02:001:0492), за адресою: АДРЕСА_1, у зв`язку з поділом земельної ділянки відповідно до п. 3 цього рішення.
24 квітня 2019 року Уманський міжшкільний навчально-виробничий комбінат        звернувся з заявою до Уманської міської ради про припинення права користування земельною ділянкою площею 0,1105 га, яка використовується для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти, розташована за адресою: м. Умань, АДРЕСА_1, яка використовується на підставі Державного акту на праві постійного користування, в зв`язку з переходом права власності на        майно.
При цьому, прокурор визнає те, що рішенням від 31 травня 2019 року №3.60-62/7 право користування Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату на земельну ділянку площею 0,1105 га було припинено.
20 грудня 2019 року Уманською міською радою було прийнято рішення №3.44-71/7, яким затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які перебували в постійному користуванні Уманського міжшкільного навчально-виробничого комбінату та віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови.
Вирішено також провести експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) за адресою: АДРЕСА_1 .
22 травня 2020 року Уманською міською радою прийнято рішення №3.25-78/7 "Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу, за адресою: АДРЕСА_1 ", яким вирішено продати ОСОБА_1 земельну ділянку несільськогосподарського призначення за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501).
Затверджено оціночну вартість земельної ділянки в сумі 340 000 грн. 00 коп. з розрахунку 307 грн. 70 коп. за один метр квадратний відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 06 травня 2020 року.
Затверджено ціну продажу земельної ділянки площею 0,1105 га для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти за адресою: АДРЕСА_1, в сумі 340 000 грн. 00 коп. з врахуванням сплаченого авансового внеску в розмірі 25 910 грн. 79 коп.
Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності на вказану земельну ділянку внесено 29 травня 2020 року під номером 36689379.
29 травня 2020 року між Уманською міською радою Черкаської області (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) було укладено спірний договір купівлі - продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення.
Згідно п. 1.1. вищевказаного договору продавець на підставі рішення Уманської міської ради Черкаської області №3.25-78/7 від 22 травня 2020 року        передає за визначену сторонами плату, а покупець приймає належну продавцю земельну ділянку, яка надана для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти, загальною площею        0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501, місце розташування: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1.
Оціночна вартість земельної становить 340 000 гри., згідно витягу зі звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, виконаного товариством з обмеженою відповідальністю "Уманський центр оцінювачів" 06 травня 2020 року (п. 2.2. договору).
Одночасно, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ототожнення прокурором нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка формується для визначання розміру плати за землю, що справляється у виді орендної плати чи податку на землю, та ринкової вартості земельної ділянки, яка визначається з метою продажу земельної ділянки є помилковим та є наслідком неправильного тлумачення норм земельного законодавства.
Отже, як вбачається з викладеного та про що обґрунтовано зазначив сул першої інстанції, відчуження земельної ділянки    за ціною, яка відповідає експертній грошової оцінці, проте, яка є меншою від нормативної грошової оцінки землі, не є підставою для визнання правочину недійсним.
Також колегія суддів звертає увагу, що відчуження земельної ділянки площею 0,1105 га (кадастровий номер 7110800000:02:001:0501) на користь третього відповідача відбулося через рік після припинення права користування Уманським міжшкільним навчально-виробничим комбінатом цією земельною ділянкою за його ж зверненням від 24 квітня 2019 року.
Водночас, станом на момент розгляду даного спору наведене вище рішення Уманської міської ради від 31 травня 2019 року за №3.60-62/7 в частині припинення права користування Уманському міжшкільному навчально-виробничому комбінату на земельну ділянку площею 0,1105 га є чинним.
На момент продажу земельної ділянки у третього відповідача перебувало у власності нерухоме майно, яке на ній розміщене.
Відповідно до ч. 2    ст. 134 ЗК України    не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі розташування на земельних ділянках об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб (в редакції чинній на момент укладання спірного договору купівлі-продажу землі).
З урахуванням положень    ст.120 ЗК України,    ст. 377 ЦК України    у нового власника при переході права власності на будівлю завжди виникають права на земельну ділянку, на якій розташована ця будівля і на земельну ділянку, яка необхідна для обслуговування цієї будівлі.
Окрім цього суд першої інстанції вірно зазначив, що заперечення прокурора проти розміру земельної ділянки без доведення іншого розміру, не є підставою для задоволення позову та визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки.
Сам по собі факт математичного перевищення площі відведеної земельної ділянки над площею, займаною об`єктами нерухомості та необхідною для їх обслуговування, не може бути самостійною підставою для визнання такої передачі землі незаконною та задоволення відповідного позову.
Схожий правовий висновок викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2021 у справі № 910/12366/18, від 30.03.2021 у справі № 922/1323/20, від 19.01.2022 у справі № 922/461/21.
Крім цього, колегія суддів бере до уваги висновок викладений у постанові   Верховного Суду Касаційного цивільного суду від 24.04.2023 року у справі № 495/1492/18 (щодо зміни виду використання земельної ділянки, яка не є зміною її цільового призначення)  в якому зазначено, що процедури для зміни виду використання земельної ділянки без зміни її категорії цільового призначення чинним законодавством не передбачено.
Зміна виду використання земельної ділянки в межах однієї категорії земель не є зміною її цільового призначення, а отже, не потребує проходження процедур, які відповідно до земельного законодавства України застосовуються при зміні цільового призначення (розробки проєкту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, його затвердження тощо).
Відповідно до статті 19 ЗК України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Земельні ділянки кожної категорії земель, які не надані у власність або користування громадян чи юридичних осіб, можуть перебувати у запасі.
Як вбачається з матеріалів справи земельна ділянка, яка є предметом оспорюваного договору, віднесена до категорії земель житлової та громадської забудови та зміна цільового призначення не відбулось.
З урахуванням викладеного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 29 травня 2020 року земельної ділянки несільськогосподарського призначення площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501 та зобов`язання фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 повернути у комунальну власність територіальної громади м. Умань земельну ділянку несільськогосподарського призначення площею 0,1105 га, кадастровий номер 7110800000:02:001:0501, розташованої по АДРЕСА_1, м. Умань, Черкаської області є необґрунтованими та не підлягають задоволенню
Конституційний Суд України в пункті 4 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року 7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання.
У зв`язку з прийняттям цих рішень виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, у тому числі укладення договору купівлі-продажу землі чи іншого об`єкту нерухомості.
Отже, прийняття Уманською міською радою 22 травня 2020 року рішення за №3.25-78/7 "Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу", а також прийняття Відділом з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради наказу №90-С "Про приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань" є ненормативними актами суб`єктів владних повноважень, які вичерпали свою дію внаслідок їх виконання шляхом укладення відповідних спірних договорів купівлі-продажу, а скасування цих рішень не породжує наслідків для покупця об`єкту приватизації та земельної ділянки, оскільки у зв`язку з укладенням договорів купівлі-продажу виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією права власності на об`єкти нерухомості.
З урахуванням практики ЄСПЛ (пункт 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93) та пункт 75 рішення від 05 квітня 2005 року у справі "Афанасьєв проти України" (заява № 38722/02) в кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).
Відтак, як правильно зазначив суд першої інстанції, обраний прокурором в цій частині спосіб захисту є неефективним, оскільки не забезпечує відновлення порушених прав.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно дійшов висновку, що вимоги про визнання недійсним та скасування наказу Відділу з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради №90-С від 27 жовтня 2017 року "Про приватизацію об`єкта комунальної власності територіальної громади міста Умань - нежитлової будівлі з цокольним поверхом та недобудованою прибудовою за адресою: Черкаська область, м. Умань, АДРЕСА_1" та визнання недійсним та скасування рішення Уманської міської ради №3.25-78/7 від 22 травня 2020 року "Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу за адресою: АДРЕСА_1" є необґрунтованими, спосіб захисту, обраний прокурором, є  неефективним та не підлягає задоволенню.
Крім того, місцевий господарський суд вірно зазначив, що оскільки в позові відмовлено з підстав його необґрунтованості, то заява відоповідача ФОП ОСОБА_1. про застосування судом наслідків пропуску прокурором строку звернення до суду (позовна давність) не розглядається.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, надаючи правову кваліфікацію доказам, які подані сторонами з урахуванням фактичних обставин справи та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, дійшов правильного висновку щодо відмови у задоволенні позову в повному обсязі.
З огляду на вказані обставини, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Черкаської обласної прокуратури задоволенню не підлягає.
Інших належних доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень викладених в поданій апеляційній скарзі, скаржником не було надано суду апеляційної інстанції.
Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня  2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
У справі, що розглядається, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції було надано скаржнику вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків місцевого господарського суду.
Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищезазначене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення господарського суду першої інстанції відповідає чинному законодавству та матеріалам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. 
Згідно із ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника. 
Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:

1.   Апеляційну скаргу Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року у справі №925/1225/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року у справі №925/1225/20 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду Черкаської області від 12.09.2023 року у справі №925/1225/20.

4. Повернути до Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1225/20.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 23.10.2024 року.

Головуючий суддя                                                            О.В. Агрикова 

Судді                                                                                А.О. Мальченко

                                                                                Т.П. Козир