Ухвала
25 листопада 2024 року
м. Київ
 
справа № 757/37986/20
провадження № 61-14836ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу адвоката Максименюк Оксани Миколаївни як представника ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 27 березня 2023 року, ухвалу Печерського районного суду м. Києва  від 04 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕЛЕКАНАЛ ПРЯМИЙ», Громадської організації «Громадське телебачення», Товариства з обмеженою відповідальністю «Продакшн Студія 5 Плюс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавничий дім «МЕДІЯ-ДК», ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про захист честі, гідності та ділової репутації,
 
ВСТАНОВИВ:
 
08 листопада 2024 року адвокат Максименюк О. М. як представник                        ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва                           від 27 березня 2023 року, ухвалу Печерського районного суду м. Києва                               від 04 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
Разом із цим, адвокат Максименюк О. М. як представник ОСОБА_1 в касаційній скарзі заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року складено 07 жовтня 2024 року, а отримано ОСОБА_1 та її представником 08 жовтня 2024 року на електронну адресу. Ураховуючи наведене, заявник вважає, що є підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.
 
Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України визначено, що до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
 
Проте адвокатом Максименюк О. М. як представником ОСОБА_1 не надано жодних доказів на підтвердження отримання копії постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року саме 08 жовтня 2024 року. 
 
Крім того, касаційна скарга на оскаржувані судові рішення заявником сформована в системі «Електронний суд» 07 листопада 2024 року, однак надіслана до Верховного Суду 08 листопада 2024 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку на касаційне оскарження, оскільки отримавши 08 жовтня 2024 року оскаржувану постанову апеляційного суду, останнім днем звернення до суду касаційної інстанції було 07 листопада 2024 року.
 
Верховний Суд зазначає, що на стадії відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має можливості перевірити наявність чи відсутність доказів на підтвердження надсилання/вручення судом апеляційної інстанції копії рішення заявнику, оскільки за правилом частини сьомої статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується під час відкриття касаційного провадження.
 
За таких обставин, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо поважності причин пропуску заявником строку на касаційне оскарження з наведених підстав.
 
Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
 
Отже, заявнику слід подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення, та надати докази отримання постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року саме 08 жовтня 2024 року, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Крім цього, адвокат Максименюк О. М. як представник ОСОБА_1 в касаційній скарзі як на підставу скасування судових рішень посилається на те, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав). 
Зазначаючи у касаційній скарзі підставою касаційного оскарження судових рішень відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України), особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно вказувати щодо питання застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.
Диспозиція вищевказаної норми процесуального закону передбачає, що крім іншого заявнику необхідно вказувати норму права щодо якої відсутній висновок її застосування з конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній. та не обґрунтовує необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи
В мотивувальній частині касаційної скарги адвокат Максименюк О. М. як представник ОСОБА_1 не зазначає в частині застосування якої саме норми права відсутній правовий висновок Верховного Суду, з конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній, та не обґрунтовує необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи. Мотивувальна частина касаційної скарги містить нормативно-правове обґрунтування, проте, суд не наділений повноваженнями на власний розсуд з контексту скарги обирати норми права, із застосуванням яких не погоджується заявник.
 
Верховний Суд роз`яснює заявнику, що коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки за приписами частини першої статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
 
Підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).
 
Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що зазначення заявником підстав касаційного оскарження є обов`язковою умовою щодо оформлення касаційної скарги, яка необхідна для подальшого вирішення питання про відкриття касаційного провадження та для розгляду касаційної скарги.
 
Виконання наведених вимог необхідне для коректного зазначення підстав касаційного оскарження в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі.
 
Ураховуючи наведене, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, заявнику необхідно надіслати на адресу суду нову редакцію касаційної скарги оформлену відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, та в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

 
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу адвоката Максименюк Оксани Миколаївни як представника ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва            від 27 березня 2023 року, ухвалу Печерського районного суду м. Києва                             від 04 квітня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом. 
   
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            А. Ю. Зайцев