УХВАЛА

10 грудня 2024 року  
м. Київ

справа №200/7624/23
адміністративне провадження №К/990/39111/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2024 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 02 жовтня 2024 року у справі № 200/7624/23 за позовом ОСОБА_1 до Некомерційної професійної організації "Асоціація приватних виконавців України" в особі Ради приватних виконавців України про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
УСТАНОВИВ:
28 грудня 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Некомерційної організації "Асоціація приватних виконавців України" в особі Ради приватних виконавців України, в якому просила: визнати протиправною бездіяльність Некомерційної професійної організації "Асоціація приватних виконавців України" в особі Ради приватних виконавців України, яка полягає у ненаданні відповіді на пропозицію приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Матвійчук Н.Є. від 28.08.2023; зобов`язати Некомерційну професійну організацію "Асоціація приватних виконавців України" в особі Ради приватних виконавців України надати відповідь на пропозицію приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Матвійчук Н.Є. від 28.08.2023.
Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 04.03.2024, залишеною без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2024 провадження у справі закрито на підставі пункту 1 частини першої статті 238 КАС України.
Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями, ОСОБА_1 звернулася через підсистему «Електронний Суд» до Верховного Суду із касаційною скаргою.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28.10.2024 касаційну скаргу залишено без руху, з підстав недотримання вимог статті 330 КАС України. Заявниці відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та надано строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору в установленому законом розмірі.
На виконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху скаржниця 07.11.2024 подала клопотання про звільнення від сплати судового збору та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 22.03.2024 за 1 квартал 2023 року по 4 квартал 2023 року.
Клопотання заявниці про звільнення від сплати судового збору мотивовано скрутним матеріальним становищем, на підтвердження зазначеного, скаржниця надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів (перерахованого) податку та військового збору від 22.03.2024 за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року, з яких вбачається, що ОСОБА_1 отримала наступні доходи:
- у червні 2023 року від ОСОБА_2 дохід у розмірі 53 436,28 грн;
- У липні 2023 року від ОСОБА_2 дохід у розмірі 33 047,22 грн, від ТОВ «ТЕТАФАРМ» дохід у розмірі 800 грн та від ТОВ «ЮА-ФАРМ» дохід у розмірі 400 грн, разом 87 683,50 грн;
- за період із жовтня по грудень 2023 року отримала від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради дохід у розмірі щомісячної виплати 10 000 грн. Разом 30 000 грн.
Також, скаржниця зазначає, що виплати (за червень-липень 2023 року) ОСОБА_2 помилково відображені як дохід самозайнятої особи ОСОБА_1 , оскільки вказані виплати не дохід відповідно до статті 44 Закону України "Про виконавче провадження". Позивачкою отримано основну винагороду у розмірі 4 821,48 грн та 2 980 грн, яка у розумінні частини третьої статті 44 Закону України "Про виконавче провадження" є доходом приватного виконавця.
Крім того, скаржниця вказує на те, що соціальна допомога у розмірі 10 000 грн (за жовтень-грудень 2023 року) призначена Департаментом праці та соціальної політики Одеської міської ради позивачці та членам її сім`ї, як виплати на проживання внутрішньо переміщеним особам, що підтверджується довідкою від 14.09.2023 №8009/05/03-28/2-23/М-1877-1.4.
Слід зазначити, що статтями 8 Закону України "Про судовий збір" та 133 КАС України встановлено право, а не обов`язок суду звільнити особу за наявних умов від сплати судового збору.
Питання про звільнення від сплати судового збору вирішується судом також на підставі заявленого стороною клопотання та поданих доказів на підтвердження наявності підстав для такого звільнення, визначених приписами Закону України «Про судовий збір».
Як було встановлено Верховним Судом вище, відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 22 березня 2024 року за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року, дохід позивачки за попередній рік, склав 87 683, 50 грн (за вирахуванням 30 000 грн допомоги від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради за період із жовтня по грудень 2023 року) і 5 відсотків від цього доходу складає 4 384,17 грн, а судовий збір - 2 422,40 грн, тобто судовий збір не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік.
Так, за приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Слід зазначити, що статтями 8 Закону України "Про судовий збір" та 133 КАС України встановлено право, а не обов`язок суду звільнити особу за наявних умов від сплати судового збору.
Питання про звільнення від сплати судового збору вирішується судом також на підставі заявленого стороною клопотання та поданих доказів на підтвердження наявності підстав для такого звільнення, визначених приписами Закону України "Про судовий збір".
Як було встановлено Верховним Судом в ухвалі від 28 жовтня 2024 року судовий збір не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік.
Статтею 70 Податкового кодексу України передбачено, що до інформаційної бази Державного реєстру включаються дані про фізичних осіб, зокрема про джерела отримання доходів, суми нарахованих та/або отриманих доходів, суми нарахованих та/або сплачених податків.
Порядок отримання відомостей з Державного реєстру визначено розділом X Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, затвердженого наказом Мінфіну від 29 вересня 2017 року № 822, згідно з яким відомості з Державного реєстру є документом, який безоплатно надається контролюючим органом за зверненням фізичної особи - платника податків (його представника) щодо отримання відомостей з Державного реєстру та свідчить про наявність або відсутність відомостей про таку особу в Державному реєстрі.
За приписами частини другої статті 32 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" приватний виконавець для здійснення діяльності зобов`язаний відкрити в державному банку окремі рахунки для: 1) обліку депозитних сум і зарахування стягнутих з боржників коштів у національній та іноземній валютах та їх виплати стягувачам; 2) зарахування коштів виконавчого провадження; 3) зарахування винагороди.
Стосовно доводів скаржниці в клопотанні про звільнення від сплати судового збору, що нею подано податкову декларацію, відповідно до якої дохід за 2023 рік складає 0 грн (яка прийнята податковою службою), колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.
Так, з доданих до касаційної скарги копій документів вбачається, що позивачка здійснювала платежі самостійно і самостійно визначила їх призначення. Доказів попереднього зарахування вказаних коштів на рахунки, які відкриті відповідно до статті 32 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" скаржницею не надано, як і інших доказів щодо помилкового зарахування коштів на власні рахунки.
Звільнення від сплати судового збору відповідно до статей 8 Закону України "Про судовий збір" та 133 КАС України є правом, а не обов`язком суду.
Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.
З огляду на відсутність об`єктивних підстав звільняти позивачку від сплати судового збору, беручи до уваги вимоги закону про обов`язок сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд вирішив, відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі № 200/7624/23.
Предметом касаційного перегляду є ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції, якою залишено без змін ухвалу про закриття провадження у справі № 200/7624/23, посилання скаржниці у касаційній скарзі на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.
Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 330 КАС України, подана з дотриманням порядку і строків касаційного оскарження, передбачених статтями 329, 331 КАС України. Підстави для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.
Керуючись статтями 3, 327-331, 334, 338 КАС України,
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.
Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної   скарги на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2024 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 02 жовтня 2024 року до закінчення розгляду справи № 200/7624/23 в касаційній інстанції.
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2024 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 02 жовтня 2024 року у справі № 200/7624/23 за позовом ОСОБА_1 до Некомерційної професійної організації "Асоціація приватних виконавців України" в особі Ради приватних виконавців України про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Витребувати з Донецького окружного адміністративного суду справу № 200/7624/23.
Встановити десятиденний строк для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.
Роз`яснити, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько
А.Г. Загороднюк 
 В.М. Соколов ,
Судді Верховного Суду