УХВАЛА

10 жовтня 2024 року 
м. Київ

справа №520/10026/24
адміністративне провадження № К/990/37509/24  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Блажівської Н.Є.,
суддів: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л.,
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗОРЯ» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
УСТАНОВИВ:
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2024 року адміністративний позов задоволено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням ДПС у Харківській області подано апеляційну скаргу, яку ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2024 року залишено без руху та надано апелянту десятиденний строк для усунення її недоліків шляхом направлення до суду належним чином оформленого документу про сплату судового збору. 
На виконання вимог зазначеної ухвали суду від апелянта надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2024 року клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про продовження строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги задоволено та продовжено такий строк на 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.
15 липня 2024 року від апелянта надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, в обґрунтування якої зазначено, що відповідачем вживаються заходи для сплати судового збору проте, це потребує додаткового часу. У зв`язку із викладеним просив суд апеляційної інстанції продовжити строк на усунення недоліків.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2024 року апеляційну скаргу повернуто особі, що її подала.
21 серпня 2024 року Головним управлінням ДПС у Харківській області через систему «Електронний суд» повторно подано апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2024 року. Апелянт також просив суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження. 
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2024 року визнано неповажними зазначені в клопотанні причини пропуску Головним управлінням ДПС у Харківській області строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2024 року та відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строків звернення.
Іншою ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення її недоліків шляхом подання клопотання (заяву) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення із зазначенням поважних причин такого пропуску та надання доказів на їх обґрунтування у десятиденний строк з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
На виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху Головне управління ДПС у Харківській області подало до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
В обґрунтування поданого клопотання відповідач зазначав, що вперше апеляційну скаргу відповідачем подано у строк визначений статтею 295 КАС України. Повторно була подана апеляційна скарга в стислі терміни, тому Головне управління ДПС у Харківській області вважає, що не допустило необ`єктивного зволікання з поданням повторної апеляційної скарги. Крім того, заявник звертав увагу суду на небезпечність ситуації в місті Харкові, а саме: територія міста Харкова відноситься до районів проведення воєнних (бойових) дій, ворогом здійснюються постійні обстріли адміністративних будівель та критичної інфраструктури міста, триваючі повітряні тривоги змушують працівників податкового органу знаходитись в укриттях, що унеможливлює безперебійну та нормальну роботу територіальних органів ДПС, зокрема Головного управління ДПС у Харківській області.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2024 року, наведені Головним управлінням ДПС у Харківській області, скаржнику відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2024 року у цій справі. 
Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд виходив з того, що посилання відповідача на обстріли критичної інфраструктури та перебої у зв`язку з цим з електроенергією, доступом до мережі інтернет колегія суддів також оцінила критично, оскільки окрім загальних фраз відповідачем жодним чином не було обґрунтовано та не надано жодних доказів, зокрема, актів відсутності електроенергії тощо, які б підтверджували неможливість подати апеляційну скаргу у більш стислий строк, враховуючи суттєвий пропуск останнього.
Також, надаючи оцінку обґрунтованості клопотання, колегія суддів зауважила на те, що після повернення вперше поданої заявником апеляційної скарги та отримання копії відповідної ухвали (23 липня 2024 року) й до моменту звернення скаржника до суду апеляційної інстанції з такою скаргою вдруге (21 серпня 2024 року) сплинув майже місяць, а отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням повторної апеляційної скарги.
Крім того, колегія суддів зазначала, що факт сплати скаржником судового збору не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки оплата судового збору була здійснена не своєчасно.
2 жовтня 2024 року на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року, у якій скаржник просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та направити справу до Другого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду по суті.
Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, скаржник посилається на те, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.
Перевіряючи доводи касаційної скарги, суд виходить з такого.
Відповідно до вимог пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
Згідно частини другої статті 333 КАС України встановлює, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а пунктом першим частини п`ятої статті 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.
За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт четвертий частини першої статті 299 КАС України).
Крім того, згідно з частиною другою статті 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.
Відтак, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.
Питання ж необхідності продовження процесуального строку, у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної чи касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується судом у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.
Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.
У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.
Крім того, Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19, висловлено правову позицію, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Крім того, відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.
Таким чином, подана касаційна скарга є необґрунтованою. Правильне застосовування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, що, в свою чергу, у розумінні частини другої статті 333 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.
Керуючись статтею 333 КАС України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗОРЯ» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Копію цієї ухвали суду надіслати особі, яка подала касаційну скаргу, у порядку, визначеному статтею 251 КАС України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя доповідач                                                                                 Н.Є. Блажівська
Судді                                                                                                     О.В. Білоус
                                                                                                    І.Л. Желтобрюх