П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/35929/23 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Леміщак Дмитро Михайлович  
Суддя-доповідач -  Капустинський М.М.   
12 грудня 2024 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Капустинського М.М. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дельтатрейд Україна" до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
у грудні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Дельтатрейд Україна" звернулося з позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення від 29.11.2023 № UA101000/2023/000364/1 про коригування митної вартості товарів.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ТОВ "Дельтатрейд Україна" та компанією DK Auto.dk ApS укладено контракт № SP 23-009 та специфікацію № 579 на покупку транспортного засобу Toyota Yaris 2017 року випуску, пошкодженого, вартістю 4500 євро. При ввезенні його в Україну позивачем для митного оформлення товару було подано до Житомирської митниці митну декларацію (далі - МД) № 23UA101020045914U9 від 27.11.2023. У відповідності до вимог статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) для підтвердження митної вартості позивачем разом із митною декларацією були подані такі документи: контракт № SP 23-009 від 20.05.2023, специфікація № 579 від 13.11.2023, інвойс № 36233 від 13.11.2023, переклад інвойса № 36233 від 13.1 1.2023, платіжна інструкція № 345 від 14.11.2023, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 12.04.2021, експортна декларація № 23DK0056042A5F0A24 від 17.11.2023, переклад експортної декларації № 23HK0056042A5F0A24 від 17.11.2023, висновок експертного дослідження № 06/1846/772 від 28.11.2023, фото транспортного засобу, договір про надання послуг митного брокера № 27/03/2023-1 від 27.03.2023.
Незважаючи на надані документи для проведення митного оформлення, Житомирською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UA101000/2023/000364/1 та картку відмови в прийняті митної декларації від 29.11.2023 № UA101020/2023/001668, якими митну вартість імпортованого автомобіля було визначено за резервним методом, оскільки, на думку відповідача, декларантом не було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості при здійсненні митного оформлення транспортного засобу.
Із вказаним рішенням про коригування митної вартості позивач не погоджується, оскільки підставою його винесення слугувало виключно неправильне визначення митним органом базової вартості імпортованого товару, та позивачем було надано належного та достатнього пакету документів для підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товару за ціною договору згідно із частиною четвертою статті 58 МК України, у рішенні про коригування митної вартості не підтверджено належними доводами наявність у поданих документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, правильність визначення митної вартості за основним методом не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості не доведена.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року позов задоволено.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Вказує, що оскільки на етапі перевірки правильності визначення митної вартості було з`ясовано, що митну вартість заявлено позивачем за основним методом визначення митної вартості товару. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів. У контракті № SP 23-009 від 20.05.2023 між DK Auto.dk ApS та ТОВ «Дельтатрейд Україна» наявні розбіжності в особі директора, а в преамбулі контракту не вказано уповноваженого представника DK Auto.dk ApS, який діє від імені продавця. Подана разом з митною декларацією специфікація № 579 від 13.11.2023 не містить підписів уповноважених осіб продавця та покупця, в частині «Реквізити сторін», сама специфікація № 579 надрукована іншим шрифтом, ніж основний текст контракту, а також складена російською мовою, у той час коли контракт – українською. Після пункту 10.6 контракту та «Реквізитами сторін» існує незаповнене, вільне місце, в яке може бути дописана будь-яка інформація. У перекладі на українську мову фактури від 13.11.2023 № 36233 зазначено що оплата за товар повинна бути здійснена у розмірі 100% передплати до 13.11.2023, однак фактично оплату проведено 14.11.2023. У свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 12.04.2012 № 0705257 вказано власником транспортного засобу Louis Lund, який є відмінним від продавця DK Auto.dk ApS. Докази про взаємозв`язок між власником автомобіля та продавцем автомобіля, юридичною особою, DK Auto.dk ApS, позивачем не доведено, право на вчинення юридично значимих дій з реалізації автомобіля продавцем DK Auto.dk ApS не надано. У перекладі рахунку-фактури від 13.11.2023 № 36233 зазначено, що автомобіль в пошкодженому стані, однак під час візуального огляду долучених до митної декларації фотографій транспортного засобу пошкоджень не встановлено. Декларантом не надані такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Вважає оскаржене рішення про коригування митної вартості правомірним.
06 грудня 2024 року від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Дельтатрейд Україна» надійшов відзив на апеляційну скаргу. У поданому відзиві представник позивача заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги та просить рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року залишити без змін.
09 грудня 2024 року від Житомирської митниці надійшла заява, у якій, серед іншого, представник відповідача вказує про те, що 06.12.2024 на розгляд суду позивачем ТОВ «Дельтатрейд Україна» поданий Відзив на апеляційну скаргу. Підписав даний процесуальний документ – адвокат Касянчук С.В. Направив до апеляційного суду вказаний процесуальний документ - адвокат Касянчук С.В. Останнім до Відзиву на апеляційну скаргу долучено Свідоцтво про зайняття адвокатською діяльністю та ордер. Як вбачається із Ордера на надання правничої допомоги серія АМ №1108684 від 06.12.2024, виданого ТОВ «Дельтатрейд Україна», адвокат Касянчук С.В. діє на підставі Договору про надання правничої допомоги № б/н від 25.05.2023. Проте, ні до суду першої інстанції, ні до апеляційного суду адвокатом НЕ надано Договір про надання правничої допомоги № б/н від 25.05.2023.
Просить не брати до уваги відзиву на апеляційну скаргу ТОВ «Дельтатрейд Україна», підписаний адвокатом Касянчуком С.В.
Щодо даних доводів колегія суддів зауважує, що у відповідності до статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:
1) довіреністю;
2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";
3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".
Таким чином колегія суддів приходить до висновку про безпідставність доводів представника Житомирської митниці. 
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що між ТОВ "Дельтатрейд Україна" (покупець) та компанією DK Auto.dk ApS (продавець) 20.05.2023 укладено контракт № SP 23-009 (далі - Контракт), відповідно до пункту 1.1. якого продавець зобов`язується поставити, а покупець - прийняти і оплатити нові автомобілі та автомобілі, що були у вжитку, нові і вживані трактори, навантажувачі, автобуси, комбайни, мотоцикли, промислове устаткування, автомобільні деталі, запчастини, пристосування і приналежності, в тому числі кузова для моторних транспортних засобів на умовах DAP - Zhytomyr, DAP - Rivne, DAP - Віаlа Krynytsia, DAP - Lutsk згідно інвойсу на кожну поставку.
Обсяг поставок за цим договором визначається згідно інвойсу на кожну поставку (пункт 1.2. Контракту).
Товари за цим контрактом поставляється партіями (далі – "Партія товару"). Перелік найменувань кожного виду товару, одиниця виміру кожного виду товару, ціна за одиницю найменування кожного виду товару в Партії товару, вартість кожного товару і всієї Партії товару, кількість кожного виду товару в Партії товару вказується в інвойсах за одиницю товару (пункт 1.3. Контракту).
Відповідно до пункту 3.1. Контракту покупець оплачує вартість товару шляхом переказу валютних коштів на банківський рахунок продавця.
За погодженням сторін можливі такі види оплат: передоплата за товар банківським переказом на рахунок продавця; оплата за фактом після отримання товару банківським переказом на рахунок продавця; оплата товару в розстрочку; післяоплата (пункт 3.2. Контракту).
У подальшому сторони оформили специфікацію № 579 від 13.11.2023 на поставку транспортного засобу Toyota Yaris 2017 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 . Ціною товару є сума, зазначена в інвойсі - 4500 євро.
На виконання умов контракту № SP 23-009 від 20.05.2023 та специфікації № 579 від 13.11.2023 DK Auto.dk ApS 13.11.2023 оформило інвойс (фактуру) № 36233 про оплату товару: Toyota Yaris, ідентифікаційний номер транспортного засобу VNKKD3D380A390074, 1X1362 автомобіль пошкоджений, вартість 4 500 євро, термін сплати 13.11.2023.
Відповідно до платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах № 345 від 14.11.2023 ТОВ «Дельтатрейд Україна» сплатило на користь компанії DK Auto.dk ApS 4500 євро, з призначенням платежу: prepayment for car of contract SP 23-009 dd 20.05.2023 and invoice № 36233 dd 13.11.2023, Toyota VIN VNKKD3D380A390074, kod 8703.
27.11.2023 до відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир центральний» з метою імпорту товару «Легковий автомобіль, марка - TOYOTA, модель - YARIS, номер кузова - НОМЕР_2 , календарний рік виготовлення – 2017» ТОВ «Дельтатрейд Україна» подано митну декларацію № 23UA101020045914U9.
Разом із митною декларацією були подані такі документи: контракт № SP 23-009 від 20.05.2023; специфікація № 579 від 13.11.2023; інвойс № 36233 від 13.11.2023; переклад інвойса № 36233 від 13.11.2023; платіжна інструкція № 345 від 14.11.2023; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 12.04.2021; експортна декларація № 23DK0056042A5F0A24 від 17.11.2023; переклад експортної декларації № 23HK0056042A5F0A24 від 17.11.2023; висновок експертного дослідження №06/1846/772 від 28.11.2023; фото транспортного засобу; договір про надання послуг митного брокера №27/03/2023-1 від 27.03.2023.
Позивач для визначення митної вартості товарів, що імпортувалися на територію України, обрав основний метод визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
За результатами перевірки Житомирською митницею встановлено, що заявлена митна вартість ввезеного товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.
Дослідивши подані документи, Житомирська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UA101000/2023/000364/1 за резервним методом 6 (шостим) на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби у зв`язку з неможливістю застосування інших методів визначення митної вартості, а саме методів 2а та методу 2б з причини відсутності у митного органу та декларанта цінової інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методів 2в та 2г з причини відсутності основи для віднімання та додавання для встановлення митної вартості. Визначена митна вартість ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за ЕМД №№23UA205140092124U2 від 02.11.2023: автомобіль легковий: марка - TOYOTA; модель - YARIS; номер кузова(VIN) НОМЕР_3 ; календарний рік - 2017 рік; модельний рік - 2017 рік; повна маса - 1565 кг; власна маса - 1090 кг; призначений для використання по дорогах загального користування; загальна кількість місць, включаючи водія - 5; тип двигуна - бензин/електро; об`єм двигуна – 1497 см3; потужність - 54 кВт; колісна формула - 4*2; категорія транспортного засобу - M1; тип кузова - хетчбек; кількість - 1 штука; бувший у використанні; вартість 8500,00 євро за одиницю з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
В рішенні про коригування митної вартості товарів від 29.11.2023 № UA101000/2023/000364/1 (графа 33) зазначені підстави його прийняття, зокрема:
- документи подані до митного оформлення містять розбіжності, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар;
- відповідно до пункту 3.2 Контракту № SP 23-009 від 20.05.2023 за погодженням сторін можливі такі види оплати: передоплата, оплата по факту, оплата в розстрочку, післяплата. Відповідно до п. 8.4 у разі неможливості постачання товару за договором, покупець повертає суму передоплати. На вимогу митного органу надано переклад на українську мову фактури від 13.11.2023 № 36233, в якому зазначено що оплата за товар повинна бути здійснена у розмірі 100% передплати до 13.11.23. Відповідно до платіжної інструкції в іноземній валюті від 14.11.2023 № 345 оплата за товар здійснена з порушенням термінів оплати, тому платіжна інструкція 14.11.2023 № 345 не могла бути використана як належний та допустимий доказ фактично сплаченої ціни за товар;
- у перекладі рахунку-фактури № 36233 від 13.11.2023 зазначено, що автомобіль в пошкодженому стані. Разом з тим, під час візуального огляду долучених до митної декларації фотографій транспортного засобу, пошкоджень не встановлено;
- не надані такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
На виконання прийнятого рішення митним органом було складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 29.11.2023 № UA101020/2023/001668.
Прийняттю рішення передувала процедура консультацій між митним органом та декларантом
Вважаючи, що рішення про коригування митної вартості товару було прийнято з порушенням вимог законодавства України, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.
Згідно з частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини щодо переміщення товарів через митний кордон України, процедури митного контролю та оформлення, митного регулювання, пов`язаного з встановленням та справлянням податків та зборів регулюються Митним кодексом України.
Відповідно до вимог частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Положеннями частини 1 статті 257 МК України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
За змістом частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
Як передбачено частинами другою – п`ятою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Згідно з частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5 ) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. 
Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді. f`uuf66``oli6uolf]o]uuf6fil
Разом з тим, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У зв`язку з указаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).
Такі правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі № 380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
Так, судом встановлено, що сторони не заперечують фактичних обставин укладення контракту, придбання товару та перевезення його на питну територію України, спір у справі стосується виключно вартості товару, наявності чи відсутності підстав у митного органу для коригування митної вартості та правомірності застосування способу для її визначення.
Колегія суддів зазначає, що у основними підставами для прийняття оскарженого рішення про коригування митної вартості товарів (графа 33) є таке:
- документи подані до митного оформлення містять розбіжності, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар;
- оплата за товар здійснена з порушенням термінів оплати, встановлених рахунком-фактурою, тому платіжна інструкція 14.11.2023 № 345 не могла бути використана як належний та допустимий доказ фактично сплаченої ціни за товар;
- під час візуального огляду долучених до митної декларації фотографій транспортного засобу, пошкоджень не встановлено;
- не надані такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
Апеляційний суд зазначає, що сторонами визнається той факт, що між ТОВ "Дельтатрейд Україна" та компанією DK Auto.dk ApS укладено контракт № SP 23-009 та специфікацію № 579 на покупку транспортного засобу Toyota Yaris 2017 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 , а відповідно до платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах № 345 від 14.11.2023 ТОВ «Дельтатрейд Україна» сплатило на користь компанії DK Auto.dk ApS 4500 євро, з призначенням платежу: prepayment for car of contract SP 23-009 dd 20.05.2023 and invoice № 36233 dd 13.11.2023, Toyota VIN VNKKD3D380A390074, kod 8703.
Також колегія суддів зауважує, що платіжна інструкція № 345 від 14.11.2023 містить посилання на контракт № SP 23-009 від 20.05.2023 та інвойс № 36233 від 13.11.2023, у призначенні платежу вказано, що передоплата здійснюється за автомобіль Toyota, VIN - НОМЕР_2 . У специфікації № 579 від 13.11.2023, інвойсі № 36233 від 13.11.2023 та платіжній інструкції № 345 від 14.11.2023 вказана однакова сума товару – 4500,00 євро та ідентифікаційний код транспортного засобу, за який здійснюється оплата - VNKKD3D380A390074, а отже, вказані документи містять розпізнавальну та ідентифікуючу інформацію щодо задекларованого автомобіля.
Отже, матеріалами справи підтверджується факт придбання транспортного засобу за 4500 євро.
З огляду на вищезазначене колегія суддів вважає, що декларантом подано документи, що підтверджують оплату оцінюваного товару, як це передбачено ч. 2 ст. 53. та ч. 1 ст. 368 МК України.
Щодо підстави оскарженого рішення, яка полягає в тому, що оплата за товар здійснена з порушенням термінів оплати, встановлених рахунком-фактурою, тому платіжна інструкція 14.11.2023 № 345 не могла бути використана як належний та допустимий доказ фактично сплаченої ціни за товар, суд вважає, що вказані відповідачем обставини є надмірним формалізмом, адже вони не впливають на вартість, оскільки безпосередньо підтверджують проведення оплати.
Колегія суддів зауважує, що поза увагою відповідача залишилися відомості інвойса № 36233 від 13.11.2023, з яких вбачається, що товаром є автомобіль Toyota Yaris, ідентифікаційний номер транспортного засобу - НОМЕР_2 , 1X1362 автомобіль пошкоджений.
За змістом статті 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом, зокрема, митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян);.
Згідно зі статтею 338 МК України визначено порядок огляду та переогляду товарів, транспортних засобів.
Так, відповідач, будучи наділеним правом проведення огляду транспортного засобу при виникненні сумнівів у наявності пошкоджень, такого огляду не здійснив, що, на думку суду, свідчить про безпідставність рішення про коригування митної вартості з цієї підстави.
Щодо ненадання декларантом додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 2) рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновку про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні відомості про те, що відповідач вимагав від декларанта надати саме такі документи.
Крім того, така підстава є неконкретною, адже зводиться до фактичного дублювання пунктів 1, 2 та 8 ч. 3 ст. 53 МК України без зазначення того, які саме обставини мали би підтвердити такі документи.
На переконання суду, ненадання декларантом запитуваних митним органом документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15-а дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною 2 статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Колегія суддів також зазначає, що у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Митного Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проте текст оскарженого рішення про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.
Разом зі тим, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Відповідачем в рішенні про коригування митної вартості було зазначено лише номер та дату митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості та не зазначено докладної інформації, та джерел, які використовувалися контролюючим органом, при її визначенні, а саме ним не було зазначено країну експорту цього товару, час експорту в Україну, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.
Застосування митним органом з причини спрацювання модуля АСАУР ціни за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України суд вважає необґрунтованим, оскільки самі по собі відомості згаданої системи не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність товарів. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі № 520/10381/2020.
Отже, колегія суддів вважає, що позивачем було подано належний та достатній пакет документів під час митного оформлення спірного товару для підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товару за ціною договору, у рішенні про коригування митної вартості не підтверджено належними доводами наявність у поданих документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар; правильність визначення митної вартості за основним методом не спростована та наявність належних підстав для коригування митної вартості не доведена.
Водночас, відповідач зазначає, що підставами для прийняття оскарженого рішення стали також такі обставини:
- у контракті № SP 23-009 від 20.05.2023 між DK Auto.dk ApS та ТОВ «Дельтатрейд Україна» наявні розбіжності в особі директора, а в преамбулі контракту не вказано уповноваженого представника DK Auto.dk ApS, який діє від імені продавця;
- подана разом з митною декларацією специфікація № 579 від 13.11.2023 не містить підписів уповноважених осіб продавця та покупця, в частині «Реквізити сторін»;
- сама специфікація № 579 надрукована іншим шрифтом, ніж основний текст контракту, а також складена російською мовою, у той час коли контракт – українською;
- після пункту 10.6 контракту та «Реквізитами сторін» існує незаповнене, вільне місце, в яке може бути дописана будь-яка інформація;
- у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 12.04.2012 № 0705257 вказано власником транспортного засобу Louis Lund, який є відмінним від продавця DK Auto.dk ApS. Докази про взаємозв`язок між власником автомобіля та продавцем автомобіля, юридичною особою, DK Auto.dk ApS, позивачем не доведено, право на вчинення юридично значимих дій з реалізації автомобіля продавцем DK Auto.dk ApS не надано.
Колегія суддів критично ставиться до цих тверджень, оскільки, як вбачається, з рішення від 29.11.2023 № UA101000/2023/000364/1 про коригування митної вартості товарів таких підстав його прийняття воно не містить.
Також слід зазначити, що в долученій до позовної заяви копії контракту № SP 23-009 від 20.05.2023 як в українській, так і в іноземній версії директором зазначений ОСОБА_1 , а специфікація № 579 від 13.11.2023 містять підписи уповноважених сторін та відбитки печаток суб`єктів господарювання.
Твердження про відсутність в преамбулі контракту відомостей про уповноваженого представника DK Auto.dk ApS, відмінність у шрифті та мові виконання специфікації № 579 від 13.11.2023, а наявність після пункту 10.6 контракту та «Реквізитами сторін» незаповненого місця, в яке може бути дописана будь-яка інформація, суд розцінює як прояви надмірного формалізму з боку відповідача, які, до того ж, не ґрунтується на вимогах закону.
Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що доводи відповідача про наявність розбіжностей щодо ціни товару у документах, поданих до митного оформлення за, не відповідають фактичним обставинам справи, відсутні також підстави ставити під сумнів задекларовану митну вартість спірного товару за основним методом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару, а розбіжності, про які зазначено в оскарженому рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта. Відтак, оскільки відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідає вказаним вище нормам МК України, тому з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги належить задовольнити шляхом визнання протиправним та скасування вказаного рішення.
Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Зазначеним вимогам закону рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року, в межах доводів апеляційної скарги відповідача відповідає.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Житомирської митниці залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Головуючий	 	 	Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Ватаманюк Р.В.    Сапальова Т.В.