УХВАЛА
28 жовтня 2024 року
м. Київ
 
справа № 210/6658/23
провадження № 61-10365ск24
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І. розглянув заяву, яку від імені Акціонерного товариства «Українська залізниця» подала ОСОБА_3 , про повернення судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 лютого 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заробітної плати (матеріальної допомоги на оздоровлення),
постановив ухвалу про наступне:
 
1.                 Ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2024 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі - відповідач) на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 лютого 2024 рокута постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.
 
2.                 За подання касаційної скарги відповідачем сплачено судовий збір у розмірі 1 717,76 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 12 липня 2024 року № 5043.
 
3.                 11 жовтня 2024 року ОСОБА_3 від імені відповідача подала до Верховного Суду заяву про повернення сплаченого судового збору.
 
4.                 Верховний Суд вважає, що вказана заява підлягає поверненню без розгляду з таких підстав.
 
5.                 За змістом частини третьої статті 182 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.
 
6.                 Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК.
 
7.                 Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК).
 
8.                 Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК). Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК).
 
9.                  ОСОБА_3 до заяви про повернення судового збору додала, зокрема, довіреність від 26 липня 2024 року.
 
10.             Підписуючи заяву про повернення судового збору від імені відповідача, ОСОБА_3 діяла не як його представник, яким для юридичної особи може бути тільки адвокат. Однак належних доказів того, що ОСОБА_3 діяла у порядку самопредставництва відповідача у суду теж немає.
 
11.             Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК).
 
12.             За змістом заяви про повернення судового збору та доданих до неї матеріалів ОСОБА_3 не є керівником відповідача. У такому разі її повноваження діяти від імені відповідача у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що ОСОБА_3 має право діяти у порядку самопредставництва відповідача на підставі саме вказаних актів. 
 
13.             Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження                                     № 61-8685св23)).
 
14.             Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року                 № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 204/10047/22 (провадження № 61-3319ск24)).
 
15.             Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.
 
16.             Визначених відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК документів, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені відповідача за правилами самопредставництва, ОСОБА_3 не надано. Входження до кола власне трудових обов`язків ОСОБА_3 здійснення самопредставництва відповідача не підтверджено. 
 
17.             Надана ОСОБА_3 довіреність не засвідчує наявність у неї трудових відносин із відповідачем та входження до кола саме її трудових обов`язків здійснення самопредставництва цієї юридичної особи.
 
18.             Відповідно до абзацу першого частини четвертої статті 183 ЦПК суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
 
19.             Оскільки заява про повернення судового збору подана особою, яка не підтвердила наявність права її підписувати за правилами самопредставництва, тому таку заяву слід повернути без розгляду. 
 
20.             Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою заявою, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.
 
Керуючись статтями 183, 260, 261 ЦПК, Суд
УХВАЛИВ:
Повернути без розгляду заяву, яку від імені Акціонерного товариства «Українська залізниця» подала ОСОБА_3 , про повернення судового збору.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                       П. І. Пархоменко