ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/10250/24 Справа № 202/21878/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Бєльченко Л. А. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді Єлізаренко І.А.
суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.
розглянувши в порядку спрощеного  провадження апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 — адвоката Чіпа Ярослава Миколайовича на рішення  Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 17 вересня 2024 року у справі  за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И Л А:

       У грудні 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.
       В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 послалася на те, що 07 червня 2023 року в м.Дніпрі по вул.Калиновій, буд.100 відбулася ДТП за участю транспортних засобів “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 , та “BMW 3181”, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . На час ДТП цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу “BMW 3181”, реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахована в ТДВ “СК “Кредо” відповідно до поліса ОСЦПВВНТЗ: №ЕР/211010269, котрий діяв на час ДТП. Вина ОСОБА_1 у вчиненні ДТП підтверджується електронним Європротоколом, складеним сторонами на місці ДТП. В результаті ДТП було пошкоджено автомобіль ОСОБА_2 - “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 . 09 червня 2023 року представником ОСОБА_2 було направлено на електронну пошту ТДВ СК “Кредо” повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на проведення експертизи та весь необхідний пакет документів. 06 вересня 2023 року ТДВ СК “Кредо” виплачене страхове відшкодування в розмірі 27 000 грн. 19 вересня 2023 року представник ОСОБА_2 направила до Національного банку України скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування. 27 вересня 2023 року ТДВ СК “Кредо” доплачено страхове відшкодування в розмірі 53 000 грн. Таким чином, загальна сума виплаченого страхового відшкодування складає 80 000 грн., що становить максимальний ліміт відповідальності страховика за шкоду, заподіяну в результаті пошкодження майна, у випадку складання Європротоколу. Згідно висновку судового експерта Дроздова Ю.В. №3306/23 від 20 червня 2023 року вартість матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу – автомобіля “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 259 615 грн. 06 коп., ринкова вартість КТЗ до ДТП складає 178 460 грн. 85 коп., отже, вартість відновлювального ремонту більше ринкової вартості, а тому матеріальний збиток дорівнює ринковій вартості автомобіля 178 460 грн. 85 коп., оскільки відновлювати КТЗ економічно недоцільно. Позивач зазначив, що якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. Ринкова вартість транспортного засобу “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 38 260 грн. 64 коп. Таким чином, розмір заподіяної матеріальної шкоди складає 140 200 грн. 21 коп., що розраховується наступним чином: 178 460 грн. 85 коп. (вартість транспортного засобу до ДТП) – 86 113 грн. 95 коп. (вартість транспортного засобу після ДТП). Автомобіль позивача було відновлено, фактична вартість ремонту склала 133 800 грн. Вказане підтверджується Актом №46 від 24 серпня 2023 року прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг). ТДВ СК “Кредо” було виплачене страхове відшкодування на загальну суму 80 000 грн. Таким чином, розмір невідшкодованої шкоди, що підлягає стягненню із ОСОБА_1 становить 53 800 грн. (133 800 грн. (фактичні витрати на ремонт) – 80 000 грн. (виплачене страхове відшкодування). Фактичні витрати на ремонт підтверджуються квитанціями про сплату, актом прийому-передачі виконаних робіт. На підставі викладеного  ОСОБА_2 просила суд стягнути з ОСОБА_1 на її користь майнову шкоду в розмірі 53 800 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.
Рішенням Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 17 вересня 2024 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на відшкодування шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою 53800 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1 073 грн. 60 коп.
В апеляційній скарзі   ОСОБА_1  просить рішення суду від 17 вересня 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог  ОСОБА_2 ,  посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права. 
У відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_2 просить рішення суду від 17 вересня 2024 року залишити без змін як законне та обґрунтоване, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, посилаючись на безпідставність її доводів.
Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.
       Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. 
Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з частини 1 статті 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Згідно приписів ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Враховуючи викладене, приймаючи до уваги ціну позову, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи. 
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
       Згідно ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.
       Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.
       Частиною 1 ст. 1192 цього ж Кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. 
       Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатньої страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
       Відповідно до п. 22.1. ст. 22 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
Відшкодування шкоди власником транспортного засобу або винуватцем дорожньо-транспортної пригоди, відповідальність яких застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, якщо у страховика не виник обов`язок з відшкодування шкоди, або розмір шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика, а також у разі, коли страховик має право регресу до особи, яка застрахувала свою відповідальність
Статтею 29 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних засобів” передбачено, що у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України.
В п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України “Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди” від 27 березня 1992 року № 6 роз”яснено, при визначені розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, судам слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду та якості, полагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. У разі коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми, потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку із заподіянням шкоди майну.
       У разі, коли пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлений або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості, перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження.
       Порядок відшкодування шкоди, пов`язаної з фізичним знищенням транспортного засобу, детально регламентовано ст. 30 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів” від 01 липня 2004 року №1961-IV (із відповідними змінами). 
Статтею 30 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” передбачено, що транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди.
       У разі якщо власник транспортного засобу не згоден із визнанням транспортного засобу фізично знищеним, йому відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після ДТП, а також витрати з евакуації транспортного засобу з місця ДТП.
       Вважається, що положення цієї норми на підставі ст. 8 ЦК України можуть застосовуватися при відшкодуванні шкоди не лише страховиком, а й іншими особами, які несуть відповідальність за її заподіяння.
       Відповідно до п. 33.2. ст.33 “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання. У разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку.
       Відповідно до абз. 2 п. 36.2 ст. 36 зазначеного Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. При цьому доплата в розмірі, що не перевищує суми податку, здійснюється за умови отримання страховиком документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту. 
У справі встановлено та з повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду вбачається, 07 червня 2023 року в м.Дніпрі по вул.Калиновій, буд.100 водій ОСОБА_2 керуючи автомобілем “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Рухалася по вул.Калинова в м.Дніпрі, де в районі будинку №100 зупинилася, щоб здійснити маневр повороту ліворуч на прибудинкову територію та через декілька секунд отримала удар в задню частину свого автомобіля “BMW 3181”, реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , який рухався позаду в тому ж напрямку руху, не врахував дороню обстановку, не дотримався безпечної дистанції руху між автомобілями, внаслідок чого сталося зіткнення автомобілів (а.с.10).
       Вказана ДТП сталася з вини відповідача ОСОБА_1 , про що сторонами був складений Європротокол від 07 червня 2023 року (а.с.12).
Позивач ОСОБА_2 є власником пошкодженого автомобіля “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с.14).
       Національний банк України своєю Постановою №108 від 01 червня 2022 року збільшив з 50000 грн. до 80000 грн. розміри страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у разі оформлення “Європротоколу”, за якого оформлення документів про ДТП відбувається без участі уповноважених працівників Національної поліції України, які набрали чинності з 01 липня 2022 року.
       На час ДТП цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу “BMW 3181”, реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахована в ТДВ “СК “Кредо” відповідно до поліса ОСЦПВВНТЗ: №ЕР/211010269, котрий діяв на час ДТП (а.с.20).
       Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобіль ОСОБА_2 - “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , отримав механічні пошкодження.
       Вина ОСОБА_1  у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується електронним Європротоколом №4E69C6364AFBC, складеним сторонами на місці ДТП  07 червня 2023 року (а.с.12).
       Відповідно до висновку експерта №3306/23 (товарознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ) від 20 червня 2023 року, складеного судовим експертом Дроздовим Ю.В., який діяв на підставі свідоцтва №544 від 30 травня 2014 року, виданого на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, на замовлення сторони позивача, вартість матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу – автомобіля “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в результаті ДТП, складає 178 460 грн. 85 коп.; ринкова вартість колісного транспортного засобу – автомобіля “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 38 260 грн. 67 коп. (а.с.27-36).
       З висновку експерта №3306/23 також вбачається, що вартість відновлювального ремонту КТЗ склала 259 615 грн. 06 коп., ринкова вартість КТЗ складає 178 460 грн. 85 коп. Вартість відновлювального ремонту більше ринкової вартості. Тому матеріальний збиток, заподіяний власникові КТЗ, дорівнює ринковій вартості автомобіля – 178 460 грн. 85 коп., оскільки відновлювати це КТЗ економічно недоцільно (а.с. 27-61).
       Представником відповідача надано звіт №15-06-23-1В про оцінку колісного транспортного засобу, складений ФОП ОСОБА_4 29 червня 2023 року на замовлення ТДВ СК “Кредо”, котрий вірно не був прийнятий судом до уваги, оскільки власник пошкодженого майна не ініціював проведення оцінки свого майна іншим суб`єктом оціночної діяльності, крім судового експерта Дроздова Ю.В., який безпосередньо оглядав пошкоджений ТЗ позивача. 
       Також судом першої інстанції обґрунтовано не прийнято до уваги Звіт №20521/3010298 про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу, складений 19 липня 2023 року оцінювачем ОСОБА_5 , оскільки відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом МЮ України і Фонду держмайна України № 142/2092 від 24 листопада 2003 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) згідно п.п.2.4, 8.3 якої вартість збитку, яка завдана колісному транспортному засобу і яка підлягає відшкодуванню, визначається з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля.
       Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується Законом України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року №142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року №1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839.
       Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці, яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ.
       Згідно з п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).
       Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення авто-товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових авто-товарознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.
       Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики, слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку.
       Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики.
       Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.
       Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.
       За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта. У разі виконання судовим експертом відповідно дочастини шостоїстатті 13 Закону України “Про судову експертизу” оцінки на договірних засадах з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, він складає висновок експертного дослідження з урахуванням особливостей його оформлення згідно із законодавством (п. 4.3 Методики).
       Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), експертним дослідженням або висновком експерта (якщо складається судовим експертом).
       Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизита оцінки колісних транспортнихзасобів від 24.11.2003№ 142/5/2092(надалі Методика), Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження. Тобто, визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено відповідачем), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.
       Отже висновок оцінювача ОСОБА_5 складений з порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки оцінювач ОСОБА_5 , який складав звіт про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу, особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб.
       Доказів того, що вказаний оцінювач ОСОБА_5 має свідоцтво судового експерта, яке надавало б йому право складати висновки експертного дослідження без особистого огляду об`єкта дослідження, суду не надано. Вказане дає підстави вважати, що висновок вказаного оцінювача складений з очевидним порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки ОСОБА_5 мав право складати звіт лише на підставі особистого огляду транспортного засобу “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
       09 червня 2023 року представником ОСОБА_2 було направлено на електронну пошту ТДВ СК “Кредо” повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на проведення експертизи та весь необхідний пакет документів (а.с.9-24).
       06 вересня 2023 року ТДВ СК “Кредо” було виплачено позивачеві ОСОБА_2 страхове відшкодування в розмірі 26 864 грн. 70 коп. (а.с.26).
       19 вересня 2023 року представник ОСОБА_2 направив до Національного банку України скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування (а.с.25).
       27 вересня 2023 року ТДВ СК “Кредо” здійснило позивачеві ОСОБА_2 доплату страхового відшкодування в розмірі 53 749 грн. 60 коп. (а.с.26).
       Позивач вказав у своєму позові, загальна сума виплаченого страхового відшкодування складає 80 000 грн., що становить максимальний ліміт відповідальності страховика за шкоду, заподіяну в результаті пошкодження майна, у випадку складання Європротоколу, згідно постанови Національного банку України від 01 червня 2022 року.
       Також судом встановлено, автомобіль позивача “Nissan Micra”, реєстраційний номер НОМЕР_1 , було відновлено, фактична вартість ремонту склала 133 800 грн. Вказане підтверджується Актом №46 від 24 серпня 2023 року прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) (а.с. 62).
Враховуючи, що розмір страхового відшкодування перевищує встановлені ліміти відповідальності страховика за шкоду заподіяну майну потерпілим особам, а саме - 133800 грн., то саме відповідач є зобов`язальним суб`єктом перед позивачем в частині належного виконання покладених на нього Законом обов`язків.
       Встановлено, ТДВ СК “Кредо” було виплачено 80000 грн. у межах ліміту відповідальності страховика за шкоду, заподіяну в результаті пошкодження майна, у випадку складання Європротоколу, згідно постанови Національного банку України від 01 червня 2022 року.
       Таким чином, сума недоплаченого страхового відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача складає 53 800 грн. (133 800 грн. (фактичні витрати на ремонт) – 80000 грн. (фактично сплачене страхове відшкодування) =53 800 грн.).
       Отже суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди підлягає стягненню різниця між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою у розмірі 53 800 грн. 
Доводи апеляційної скарги про недоведеність позовних вимог є необґрунтованими.
Доводи апеляційної скарги стосовно незаконності та необґрунтованості рішення суду є безпідставними.
Приведені в апеляційній скарзі інші доводи зводяться до тлумачення діючого законодавства, незгоди з рішенням суду, переоцінки висновків рішення суду та не спростовують правильність рішення суду першої інстанції.
       Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому рішення суду слід залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.        
       На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника відповідача  ОСОБА_1 — адвоката Чіпа Ярослава Миколайовича — залишити без задоволення.
Рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 17 вересня 2024 року — залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 12 грудня 2024 року.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко 

Судді  Т.П.Красвітна

О.В.Свистунова