П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
——————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/18083/24	

Перша інстанція: суддя Завальнюк І.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача Домусчі С.Д.
суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,
розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Державної установи "Херсонський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі за позовом прокурора - керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Державної установи "Херсонський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028, що розташована за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області, з метою використання її за призначенням у відповідність до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018, 

В С Т А Н О В И В:

Позивач, прокурор - керівник Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області звернувся з позовом до Державної установи "Херсонський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України", в якому просив суд:
- визнати протиправною бездіяльність Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України щодо утримання у неналежному технічному стані, не придатному для використання за цільовим призначенням, захисної споруди цивільного захисту № 80028, яка знаходиться за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області;
- зобов`язати Державну установу “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України вчинити дії спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028, що розташована за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області, з метою використання її за призначенням у відповідність до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018.
В обґрунтування позову вказував, що в межах Білозерської селищної ради Херсонської області знаходиться захисна споруда цивільного захисту № 80028 та зобов`язано здійснити укриття працівників Білозерського відділення Херсонського відділу Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України. Натомість, в умовах військової агресії Російської Федерації проти України через недодержання та порушення власником (балансоутримувачем) вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) є не готовою до використання за призначенням, через що не здатна забезпечити захист цивільного населення та, у разі використання за призначенням, може створювати загрозу для життя та здоров`я людей. Невжиття балансоутримувачем Державною установою “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України” передбачених чинним законодавством заходів з метою приведення захисної споруди цивільного захисту № 80028 у належний стан свідчить про бездіяльність у сфері цивільного захисту населення, суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану. Подання позову прокурором за таких умов буде належним та ефективним засобом захисту порушених інтересів держави у сфері обороноздатності держави, спрямованого на забезпечення захисту цивільного (мирного) населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту якими є захисні споруди цивільного захисту та інші місця можливого перебування людей для збереження їх життя та здоров`я під час військової агресії.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року адміністративний позов прокурора – керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задоволений.
Визнана протиправною бездіяльність Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України щодо утримання у неналежному технічному стані, не придатному для використання за цільовим призначенням, захисної споруди цивільного захисту № 80028, яка знаходиться за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області.
Зобов`язато Державну установу “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України вчинити дії спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028, що розташована за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області, з метою використання її за призначенням у відповідність до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Державна установа "Херсонський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що позовну заяву Прокурором подано до суду без належного вивчення ситуації, суті та характеру наявної можливості, яка склалась на теперішній час у відповідача, щодо приведення у відповідність вимогам закону ПРУ, та якими підтверджуються обставини відсутності з боку відповідача протиправної бездіяльності.
У відзиві на апеляційну скаргу, позивач послався на правомірність оскаржуваного рішення та просив залишити апеляційну скаргу без задоволення.
Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.
Суд встановив, що в межах Білозерської селищної ради Херсонської області знаходиться захисна споруда цивільного захисту № 80028 та зобов`язана здійснити укриття працівників Білозерського відділення Херсонського відділу Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України. Натомість, в умовах військової агресії Російської Федерації проти України через недодержання та порушення власником (балансоутримувачем) вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) є не готовою до використання за призначенням, через що не здатна забезпечити захист цивільного населення та, у разі використання за призначенням, може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.
Відповідно до паспорту споруди цивільного захисту № 80028, розташованої за вищевказаною адресою, загальна площа сховища становить 216.5 кв.м,. м, клас сховища (група укриття) – A-IV (група П-4), місткість - 120 осіб, Балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту є Державна установа “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України”.
З метою визначення стану готовності зазначеної споруди, 22.04.2023, за участю провідного інспектора ВЗНС ХРУ ГУ ДСНС України у Херсонській області Фарина Ю.В., заступника начальника Білозерської селищної військової адміністрації Журавленко О.А., у присутності завідувача відділення Херсонського міськрайонного відділу ФУ “Херсонський ОЦКПХ МОЗ” Стрігунової Л.В. проведено оцінку стану готовності, експлуатації і використання захисної споруди № 80028. За результатами проведеної оцінки складено Акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028 від 22.04.2023.
Відповідно до акту оцінки № 80028 від 22.04.2023:
- загальний технічний стан захисної споруди - підлягає ремонту;
- санітарний стан задовільний; загальний стан приміщень чисті, сухі, без ознак підтоплення; захисна споруда не використовується для господарських потреб;
- стан входів і аварійних виходів один вхід, один аварійний вихід, таблички не відповідають вимогам, не обладнано засобами для доступу маломобільних груп, комплект ключів в наявності;
- повітрозабірні оголовки, вихлопні канали не передбачені; обвалування окремо розташованого сховища не передбачено;
- стан захисно-герметичних воріт, дверей, ставень, механізмів задраювання відсутні, захисні екрани відсутні;
- противибухові пристрої - відсутні; 
- повітропроводи - не передбачено проєктом; 
- вентилятори витяжної, припливної систем вентиляції не передбачено просктом; електроручні вентилятори не передбачено проєктом;
- протипилові фільтри, фільтри-поглиначі, герметичні клапани, клапани надмірного тиску, прилад для виміру підпору повітря, система регенерації повітря, повітряніфільтри (ФГ-70), регенеративні патрони (РП-100) - відсутні;
- стан системи водопостачання: централізоване, запірна арматура в наявності, покажчики руху води відсутні, безнапірні та напірні баки для питної води відсутні, наявність покажчиків руху води, останні лабораторні дослідження якості питної води у баках не проводились; 
- водопровідні труби передбачені в наявності (замінено на пластик); інші ємності для питної води в наявності, бутильована, 250 л.; 
- стан каналізаційної системи: каналізаційна система не передбачена проєктом, санвузли відсутні, труби каналізації не передбачено; 
- резервуари для збирання фекальних вод відсутні, насоси відкачування відсутні, запірна арматура відсутня, вигрібні ями, пудр-клозети, виносні баки (ємності для нечистот) - відсутні; справність системи опалення: частково встановлений газовий котел, запірна арматура відсутня, трубопроводи відсутні; 
- система електропостачання та електроосвітлення електропостачання частково в наявності в задовільному стані; 
- система зв`язку і оповіщення відсутня, стан заземлення електрообладнання в наявності заміри опору ізоляції не проводились; 
- стан гірдоізоляції - не надано проєкт, за зовнішніми ознаками сухий; автоматичні системи пожежогасіння та сигналізації відсутні; укриття пожежними кранами та первинними засобами пожежогасіння не укомплектовано, труби системи пожежогасіння не передбачено проєктом; укомплектовано переносними вогнегасниками; 
- схема евакуації відсутня; 
- захисна споруда приладами для виміру температури, відносної вологості у приміщенні не оснащена; 
- робочий інструмент формування з обслуговування захисної споруди відсутній; 
- документація на захисну споруду: паспорт захисної споруди в наявності, опис обладнання майна, схеми зовнішніх і внутрішніх інженерних мереж із зазначенням пристроїв для відключення, журнал перевірки стану захисної споруди, план приведення захисної споруди у готовність, вимоги з експлуатації фільтровентиляційного та іншого інженерного обладнання, правила користування вимірювальними приладами, журнал експлуатації фільтровентиляційного обладнання, журнал результатів оглядів та контрольних перевірок фільтрів-поглиначів, фільтрів гопколітових, приладів регенерації та підпору повітря, формуляр фільтровентиляційних агрегатів, порядок провітрювання захисної споруди, інструкція з протипожежної безпеки, щорічний акт огляду ємностей для питної води з результатами лабораторних досліджень, експлуатаційні схеми систем життєзабезпечення із зазначенням пристроїв для відключення вентиляції, каналізації, водопостачання, електропостачання, опалення, схема оповіщення та інформування зі списками необхідних телефонів, журнал перевірки стану готовності захисної споруди, інструкції з використання засобів індивідуального захисту, порядок перевірки сховища на герметичність, правила поведінки у захисній споруді, список особового складу формування з обслуговування споруди, функціональні обов`язки особового складу формування з обслуговування захисної споруди, порядок дій особового складу формування з обслуговування захисної споруди за призначенням – відсутні; 
- навчання та рівень знань і навичок формування з обслуговування захисної споруди - не проводилось, документи, що підтверджують щорічні огляди захисної споруди - відсутні; захисні двері, ставні, механізми задраювання відсутні; 
- приміщення ДЕС - чисте, сухе; захисні двері, ворота, ставні, механізми задраювання відсутні; 
-  оголовки повітрозабірних та вихлопних каналів ДЕС, противибухові пристрої, протипилові фільтри (ФЯР), герметичні клапани (ГК), клапани надмірного тиску (КНТ) відсутні; 
- теплоізоляція на вихлопній трубі і компенсатора на ній відсутня; 
- піддони під витратними паливними баками, маслоприводи відсутні; 
- протипожежний стан приміщень ДЕС - відсутні; 
- аварійні світильники у приміщені ДЕС, електрифікований покажчик “Вхід”, світильники у входах, розетки відсутні;
- схема електрообладнання і автоматики в приміщенні ДЕС, інструкція з заходів безпеки під час експлуатації ДЕС, інструкція з обслуговування ДЕС, журнал обліку роботи ДЕС, інструкція із протипожежної безпеки ДЕС, інструкція з експлуатації дизельного електроагрегату, інформація щодо працездатності ДЕС - відсутня, ДЕС законсервована, перевірка її придатності не проводилась;
- акумуляторні батареї (АКБ), пускові балони із стисненим повітрям відсутні;
- за висновком про можливість приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням упродовж 12 годин (за планом) - не можливо.
Загальний висновок про стан захисної споруди № 80028 “обмежено готове” до використання за призначенням. Рекомендовано привести захисну споруду у готовність до використання за призначенням, привести сховище у стан готовності відповідно до вимог наказу МВС № 579 від 09.07.2018 “Про затвердження вимог з питань використання та обліку  фонду захисних споруд цивільного захисту” та провести ремонт. 
З Актом від 22.04.2023 ознайомлено завідувача відділення Херсонського міськрайонного відділу ДУ “Херсонський ОЦКПХ МОЗ” Стрігунову Л.В.
У подальшому, 06.09.2023, комісія у складі заступника начальника відділу запобігання НС Генічеського РУ ГУ ДСНС України у Херсонській області, головного спеціаліста відділу розвитку території житлово- комунального господарства містобудування, архітектури земельних ресурсів і цивільного захисту виконавчого органу Білозерської селищної ради, ДОП СП Скадовського РВП РУ НП у Херсонській області, проведено оцінку стану готовності, експлуатації і використання ПРУ № 80028.
Відповідно до Акту оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 06.09.2023 протирадіаційне укриття оцінено як “ОБМЕЖЕНО ГОТОВЕ” до використання за призначенням. Рекомендовано: привести захисну споруду цивільного захисту у стан згідно вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 року № 579. У подальшому, 25.10.2023, комісія у складі заступника начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Генічеського РУ ГУ ДСНС України у Херсонській області, головного спеціаліста відділу розвитку території житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури земельних ресурсів і цивільного захисту виконавчого органу Білозерської селищної ради, дільничого офіцеру поліції ВП № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області, у присутності завідувача Білозерського відділенгня Херсонського РВ ДУ “Херсонській ОЦ КПХ” МОЗ Стригунової Л.В. проведено оцінку стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028.
Відповідно до Акту оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 25.10.2023 протирадіаційне укриття оцінено як “ОБМЕЖЕНО ГОТОВЕ” до використання за призначенням.
Останній раз протирадіаційне укриття № 80028 комісійно перевірялось на предмет дотримання стану його готовності до використання 15.02.2024. Відповідно до Акту оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 15.02.2024 протирадіаційне укриття оцінено як “НЕ ГОТОВЕ” до використання.
Оцінка стану готовності, експлуатації і використання протирадіаційного укриття від 22.04.2023 та 25.10.2023 проводилась за участі завідувача Білозерського відділення Херсонського районного відділу Державної установи “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України, що, в свою чергу, також підтверджує обізнаність балансоутримувача про невідповідність споруди цивільного захисту встановленим законодавством вимогам.
Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач допустив протиправну бездіяльність стосовно невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до використання за призначенням захисної споруди цивільного захисту № 80028, що розташована за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області, з метою використання її за призначенням у відповідність до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд дійшов такого висновку.
Відповідно до статті 50 Конституції України, кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та триває на час розгляду даної справи.
Згідно з частиною першою статті 2 Закону України «Про оборону України» (далі - Закон 1932-XII), оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони.
За змістом статті 3 Закону 1932-XII підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права.
Щодо права прокурора на звернення до суду в інтересах держави в особі Головного Управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України з цим позовом.
За приписами частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» (далі Закон № 1697-VII), на прокуратуру покладаються такі функції: 1) підтримання державного обвинувачення в суді; 2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України; 3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; 4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.
Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону №1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Частиною четвертою статті 23 Закону № 1697-VII встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Згідно з частинами третьою та четвертою статті 5 КАС України, до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право
Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
За приписами частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Отже, прокурор, з метою реалізації встановлених конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.
Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі № 826/13768/16, однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави, є наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.
Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року в справі № 240/401/19 відступив від раніше викладених висновків щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з позовом в інтересах держави, зазначивши таке: …виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.
Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99).
Повноваження щодо здійснення захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки покладено на органи ДСНС, спосіб реалізації яких визначений законом Кодексом цивільного захисту України (далі КЦЗ України), приписами якого передбачено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств.
Крім того, до повноважень ДСНС належить видання розпорядчих документів (приписів, розпоряджень, постанов) підконтрольним суб`єктам господарювання (як в цьому випадку).
Застосування заходів реагування, визначених статтею 68 КЦЗ, - це установлений законом спосіб спонукання відповідних суб`єктів господарювання усунути виявлені органами ДСНС порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Надання органам ДСНС права звернення до адміністративного суду лише з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання свідчить про виключність судового способу захисту цих суспільних інтересів у випадку створення загрози життю та/або здоров`ю людей, з боку уповноваженого органу.
В інших випадках передбачено застосування заходів адміністративного примусу.
В спірному випадку дійсно, звернення ДСНС з іншим позовом, ніж про застосування заходів реагування, передбачених статтею 68 КЦЗ України, чинним законодавством не передбачено.
Велика Палата Верховного Суду сформувала правові висновки у постанові від 15.05.2019 у справі № 820/4717/16, відповідно до яких позов Керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Приватного акціонерного товариства Науково-виробниче підприємство Теплоавтомат про зобов`язання відповідача привести захисну споруду цивільного захисту (сховище) № 78600 за адресою: вул. Кірова, 38, м. Харків у належний стан, придатний для використання за цільовим призначенням (готовність до укриття населення), є публічно-правовим, оскільки виник за участю суб`єкта владних повноважень, який реалізовував у спірних правовідносинах надані йому чинним законодавством владні управлінські функції. Керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом в інтересах держави в особі ГУ ДСУНС у Харківській області, який є територіальним органом ДСУНС, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Також ним здійснюється державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог зазначеного законодавства на відповідній території.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Таким чином, у зв`язку із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 13.03.2022 №303, на період дії воєнного стану у ДСНС відсутні повноваження з перевірки протирадіаційного укриття №80028 на стан придатності для використання за призначенням, а також застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).
Зважаючи на те, що зміст поданої прокурором позовної заяви дозволяє стверджувати про те, що у даному випадку звернення до суду спрямоване на захист інтересів держави від порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту та слугує меті захисту суспільного інтересу, який полягає у захисті життя та здоров`я людей у період збройної агресії російської федерації проти України, суд зробив правильні висновки, що вказані обставини надають прокурору право на звернення до суду з цим адміністративним позовом.
В силу пункту 14 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 32 КЦЗ України, до захисних споруд цивільного захисту належить протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.
Цивільним захистом, згідно зі статтею 4 КЦЗ України, є комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Частиною першою статті 20 КЦЗ встановлено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту, зокрема, належить забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання (пункт 1); забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту (пункт 2); забезпечення дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту (пункт 15); здійснення обліку захисних споруд цивільного захисту, які перебувають на балансі (утриманні) (пункт 16).
Частиною восьмою статті 32 КЦЗ передбачено, що утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.
Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку, визначений Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 (далі Порядок №138).
Пунктом 9 Порядку №138 встановлено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. У разі використання однієї захисної споруди кількома суб`єктами господарювання, вони беруть участь в її утриманні відповідно до договорів, укладених з балансоутримувачем захисної споруди.
Згідно з пунктом 10 Порядку № 138, балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.
Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме:
не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;
не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.
Згідно з пунктом 11 Порядку №138 вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.
Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579, споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.
Відповідно до пунктів 5, 6 глави 1 розділу VII Вимог формування з обслуговування захисних споруд забезпечуються засобами індивідуального захисту, радіаційної і хімічної розвідки, спеціальної обробки, зв`язку відповідно до норм оснащення формування з обслуговування захисної споруди згідно з додатком 19 до цих Вимог.
Захисна споруда комплектується необхідним майном на розрахункову чисельність населення, що підлягає укриттю, відповідно до переліку майна, необхідного для укомплектування захисної споруди, згідно з додатком 20 до цих Вимог.
За змістом пункту 2 розділу VI Вимог для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.
Оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням.
За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами.
За результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням.
Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог. У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням.
Оскільки обов`язок забезпечення тримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється тими суб`єктами, на балансі яких перебуває такий об`єкт, і відповідно до наданих сторонами доказів захисна споруда цивільного захисту – протирадіаційне укриття №80028, саме на відповідача покладено обов`язок із забезпечення підтримання стану такої захисної споруди у готовності до використання.
Факт знаходження захисної споруди цивільного захисту №80028 у незадовільному для використання стані не є спірним та доведений доказами, що є в матеріалах справи, зокрема: актами оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту №80028 від 22.04.2023 та від 15.02.2024.
На час звернення прокурора до суду, захисна споруда №80028 за результатами проведеної оцінки оцінена як така, що не готова до використання за призначенням. Докази протилежного відповідачем до суду не надані.
Доводи відповідача про здійснення ним заходів, направлених на приведення укриття у належний стан, колегією суддів відхиляються, оскільки, оцінка стану готовності захисних споруд (далі - оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням.
За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог. Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами.
Акта оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог, з якого вбачається, що захисна споруда №80028 приведена у стан готовності, суду не надано.
Суд першої інстанції вірно вказав, що в силу вимог ст.3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Отже, бездіяльність відповідача щодо утримання захисної споруди цивільного захисту у належному стані не може бути залишено без відповідного реагування, особливо під час дії воєнного стану у зв`язку із збройною агресією рф проти України.
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці (ст.43 Конституції України).
Отже, саме людина, її життя і здоров`я, визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні.
Аналіз викладених норм свідчить про те, що держава зобов`язана забезпечувати громадян засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання, особливо під час ведення на території України бойових дій, загрози ракетних обстрілів та постійних погроз застосування ядерної зброї.
Через неможливість використання захисної споруди цивільним (мирним) населенням під час обстрілів Херсонської області ракетами, атак дронів безпосередньо створюється загроза для життя та здоров`я людей. В цей же час, забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
У статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією.
В умовах військової агресії російської федерації проти України, недодержання та порушення балансоутримувачем вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) призвело до його неготовності для використання за призначенням, через що захисна споруда не здатна у належному обсязі забезпечити захист цивільного населення та у разі використання за призначенням може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.
За встановлених обставин, є вірними висновки суду першої інстанції, що бездіяльність відповідача в частині невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту.
Апеляційний суд зазначає, що хоча суд першої інстанції, з метою захисту життя і здоров`я людей в умовах воєнного стану, обґрунтовано зобов`язав відповідача привести у стан готовності до використання за призначенням захисну споруду цивільного захисту, однак протиправно не встановив чітких зобов`язань щодо необхідності вчинити конкретні дії.
Так, зміст ухвалених судових рішень повинен відповідати приписам статей 163, 165, 183-3, 183-4, 206, 207, 231, 232  КАС України. Рішення судів усіх інстанцій, незалежно від виду провадження, повинно бути гранично повним, зрозумілим, чітким, обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини з додержанням зазначеної послідовності.
Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення.
Якість судового рішення є основним критерієм якості правосуддя, одним з критеріїв якісного судового рішення є чіткість.
Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.
Резолютивна частина рішення є завершальною і відображає результат вирішення справи адміністративної юрисдикції, а тому повинна містити чіткі та вичерпні висновки щодо всіх вимог, які були предметом позову, апеляційної чи касаційної скарги.
Резолютивна частина судового рішення, за загальним правилом, повинна містити: висновок суду про задоволення позову (клопотання, подання), апеляційної чи касаційної скарги повністю або частково чи відмову в його (її) задоволенні повністю або частково, чи залишення його (її) без задоволення; висновок суду по суті вимог; розподіл судових витрат; інших правових наслідків ухваленого рішення; строк і порядок набрання судовим рішенням законної сили та його оскарження; встановлений судом строк для подання суб`єктом владних повноважень - відповідачем до суду першої інстанції звіту про виконання постанови, якщо вона вимагає вчинення певних дій.
У рішеннях про часткове задоволення позовних вимог суд повинен зазначити про залишення без задоволення решти вимог.
На підставі системного аналізу вищезазначених норм та враховуючи обставини справи, апеляційний суд висновує помилковість висновків суду першої інстанції щодо відсутності в резолютивній частині конкретизації вчинення конкретних дій, а саме, суд першої інстанції помилково зобов`язав відповідача вчинити дії спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди цивільного захисту у відповідність саме до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018, оскільки такі вимоги є загальними, містять велику кількість критеріїв для окремих видів захисних споруд цивільного захисту.
У силу вимог п.2 ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право змінити судове рішення.
Як передбачено ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду 1-ї інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або ж зміни рішення є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;
4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Згідно з ч.4 ст.317 КАС України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або ж зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
Підсумовуючи вищевикладене апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції повно встановив обставини справи та надав їм юридичну оцінку, однак 
На підставі наведеного у сукупності, оскільки суд першої інстанції повно встановив обставини справи та надав їм юридичну оцінку, однак, допустив порушення норм процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні абзацу 3 резолютивної частини рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 420/18083/24.
Керуючись ст. ст. 2-12, 72-78, 242, 257, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України,
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної установи "Херсонський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" – задовольнити частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 420/18083/24 - змінити.
Викласти абзаци третій резолютивної частини рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 420/18083/24 у наступній редакції:
« 3. Зобов`язати Державну установу “Херсонський обласний центр контролю та профілактики хвороб” Міністерства охорони здоров`я України (код ЄДРПОУ 38481146) вчинити дії спрямовані на приведення у стан готовності захисної споруди цивільного захисту № 80028, що розташована за адресою: провулок Торговий, 15, смт. Білозерка, Херсонського району, Херсонської області, з метою використання її за призначенням у відповідність до “Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту”, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018, шляхом усунення недоліків, встановлених Актом оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 15.02.2024.».
В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 420/18083/24 залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, за наявності яких постанова апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складений 17.12.2024

Суддя-доповідач 		С.Д. Домусчі	
Судді	  	Г.В. Семенюк    О.І. Шляхтицький