ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
3 жовтня 2024 року
м. Київ
справа № 824/161/23
провадження № 61-5166ав24
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Карпенко С. О. (судді-доповідача), 
суддів: Сердюка В. В., Фаловської І. М.,
секретар судового засідання - Пилипчук І. В.
учасники справи:
позивач в арбітражному спорі (стягувач)- ІНФОРМАЦІЯ_1,
відповідач в арбітражному спорі (боржник)- ІНФОРМАЦІЯ_2,
розглянувши у закритому судовому засіданні в приміщенні Верховного Суду у місті Києві
з участю: 
представників боржника - адвоката ОСОБА_1 та адвоката ОСОБА_2, 
представника стягувача - ОСОБА_3 ,
 
апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_2, в інтересах якого діяла адвокат ОСОБА_4, на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року, постановлену у складі судді Яворського М. А., у справі за заявою ІНФОРМАЦІЯ_2про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від ІНФОРМАЦІЯ_3
у справі № НОМЕР_2 за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення коштів,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст вимог заяви та її обґрунтування 
У грудні 2023 року ІНФОРМАЦІЯ_2, в інтересах якого діяв адвокат ОСОБА_5, звернулося із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (далі - МКАС при ТТП України) від ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі № НОМЕР_2 за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення грошових коштів у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_4, з яких ІНФОРМАЦІЯ_5 авансового платежу за непоставлений товар, ІНФОРМАЦІЯ_6 пені за порушення строків поставки товару та ІНФОРМАЦІЯ_7 3% річних, нарахованих на суму авансового платежу, а також відшкодування витрат на сплату арбітражного збору.
Заяву обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 з поважних причин не подало пояснення та заперечення проти арбітражного позову. Вказує, що  представник ІНФОРМАЦІЯ_2 несвоєчасно залучений для захисту інтересів відповідача, тому подав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату. Однак відповідач не був повідомлений належним чином про результат розгляду вказаного клопотання. Поданню вказаного клопотання передувало вжиття відповідачем вживав заходів щодо мирного врегулювання спору 
у справі № НОМЕР_2.
Так, ІНФОРМАЦІЯ_8 на адресу позивача надіслано лист № НОМЕР_3 з проханням про мирне врегулювання спору, в якому зазначено, що на виконання договору поставки № НОМЕР_4 від ІНФОРМАЦІЯ_9 було своєчасно поставлено ІНФОРМАЦІЯ_10, які ІНФОРМАЦІЯ_11 прийняті позивачем на тимчасове зберігання на ІНФОРМАЦІЯ_20 НОМЕР_1 . У подальшому у зв`язку з незадовільною 
(на думку позивача) якістю постановлених товарів прийнято рішення про поставку ІНФОРМАЦІЯ_10 на заміну попередньо поставлених, реалізація якого ускладнювалась відсутністю офіційно призначеного позивачем координатора щодо супроводу договору. Представник заявника ОСОБА_5 вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_12 поставлена, однак позивач її не прийняв.
Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не відмовлялося від виконання договору поставки та взяло на себе зобов`язання здійснити поставку ІНФОРМАЦІЯ_10 у запропоновані строки з дати офіційної згоди позивача на мирне врегулювання спору.
ІНФОРМАЦІЯ_13 за результатами переговорів сторони досягли домовленості про поставку ІНФОРМАЦІЯ_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_14 нового зразка до ІНФОРМАЦІЯ_15. Про вказану домовленість було повідомлено МКАС при ТПП України.
Заявник вказує, що вказана домовленість не виконана, оскільки позивач проігноровав пропозицію укласти додаткову угоду до договору поставки, необхідну для формування нового первинного сертифікату кінцевого споживача для митного оформлення ІНФОРМАЦІЯ_10.
Тож, враховуючи вказане вище та відсутність представника товариства на території України, відповідач просив МКАС при ТПП України відкласти розгляд справи, однак у ІНФОРМАЦІЯ_16 в телефонному режимі дізнався, що розгляд справи вже перебуває на стадії прийняття рішення.
На думку заявника, арбітр допустив надмірний формалізм під час розгляду справи, не витребував письмові пояснення у відповідача та дійшов передчасного висновку про ухвалення арбітражного рішення.
Заявник вважає, що оскаржуване рішення МКАС при ТПП України ставить під сумнів можливість держави Україна виконувати зобов`язання перед іншими державами та захищати принципи верховенства права, юридичної рівності сторін перед судом.
Вказані обставини, на думку заявника, свідчать про порушення публічного порядку в Україні, що відповідно до підпункту б пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України є підставою для скасування рішення МКАС при ТПП України.
Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції і мотиви його прийняття 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року задоволено відмовлено у задоволенні заяви ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування рішення МКАС при ТПП України від ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі № НОМЕР_2 за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення коштів.
Постановляючи ухвалу, суд зазначив про ненадання ІНФОРМАЦІЯ_2 доказів на підтвердження впливу оскаржуваного арбітражного рішення на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або завдання цим рішенням шкоди суверенітету чи безпеці держави Україна та, як наслідок, порушує публічний порядок України й стосується суттєвих основ правопорядку України.
Також Київський апеляційний суд відхилив доводи заявника про неможливість подати пояснення по суті справи в арбітражному суді, зазначивши, що відповідач отримав позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 22 березня 2023 року засобами електронного зв`язку, а ІНФОРМАЦІЯ_8 - кур`єрською службою, тобто більш ніж за 4 місяці до дати усного слухання справи, тому мав достатньо часу для подання до МКАС при ТПП України будь-яких документів та залучення представника. Крім того, суд врахував, що ІНФОРМАЦІЯ_2, будучи належним чином повідомленим про дату та час усного слухання, не подало відзиву на позов та не реалізувало право брати участь в усному слуханні справи, в тому числі, і в режимі відеоконференції.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
У квітні 2024 року представник ІНФОРМАЦІЯ_2 - адвокат 
ОСОБА_4 подала до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення і ухвалити нове рішення про задоволення заяви ІНФОРМАЦІЯ_2
Апеляційна скарга мотивована неврахуванням судом того, що, розглянувши справу в першому судовому засіданні 25 серпня 2023 року в порушення свого ж Регламенту, МКАС при ТПП України:
- не забезпечив ІНФОРМАЦІЯ_2 усі можливості для викладення своєї правової позиції (стаття 36 Регламенту);
- не відклав розгляд справи на прохання сторони (стаття 57 Регламенту);
- розглянув справу до закінчення 6 місяців з дня, коли був сформований склад арбітражного суду (стаття 38 Регламенту).
Зазначає про неврахування судом першої інстанції висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 21 грудня 2023 року у справі № 824/83/23 (провадження № 61-15524ав23) та від 21 жовтня 2022 року у справі № 824/309/21 (провадження № 61-5900ав22) про те, що очевидне неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.
Також вважає неврахованим Київським апеляційним судом висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 18 листопада 2021 року у справі № 824/30/21 (провадження N 61-6116ав21), про те, що «порушення публічного порядку матиме місце також у тих випадках, коли рішенням арбітражного суду порушено:
1.                 Засадничі, фундаментальні принципи (засади) українського права, у першу чергу конституційні, основи правопорядку в Україні, а також основні засади цивільного права. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України (стаття 19 Конституції України). Відповідно до статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 
2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 
4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 
8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.
2.                 Загальноприйняті принципи моралі, законні інтереси осіб, суспільства та держави.
3.                 Основоположні принципи та норми міжнародного права, у тому числі міжнародно-правові стандарти прав людини».
Позиція інших учасників справи
У відзиві на апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначає про необґрунтованість апеляційної скарги з огляду на те, що:
- оскаржуване рішення МКАС ухвалено з додержанням арбітражної процедури;
- відповідачу надана можливість викласти його позицію, але він не скористався таким правом;
- МКАС на запит відповідача 25 квітня 2023 року відкладав призначення одноособового арбітра до ІНФОРМАЦІЯ_15;
- під час арбітражного розгляду відповідач не заявляв про порушення арбітражної процедури;
- відповідач не довів, що оскаржуване рішення МКАС суперечить публічному порядку в Україні;
- позиція відповідача по суті вирішення арбітражного спору не має правового значення для вирішення питання про скасування рішення МКАС.
Провадження у суді апеляційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 18 червня 2024 року відкрито апеляційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали з Київського апеляційного суду.
9 серпня 2024 року витребувана справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 4 вересня 2024 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її розгляд у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи на 19 вересня 2024 року о 10 год.
19 вересня 2024 року розгляд справи відкладено до 14год 3 жовтня 2024 року.
Ухвалою Верховного Суду від 3 жовтня 2024 року вирішено проводити розгляд цієї справи у закритому судовому засіданні
Представник ІНФОРМАЦІЯ_2 - адвокат ОСОБА_1.у судовому засіданні просила задовольнити апеляційну скаргу із зазначених у ній підстав, скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року і ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви ІНФОРМАЦІЯ_2
Адвокат ОСОБА_2., представник ІНФОРМАЦІЯ_2, підтримав апеляційну скаргу та пояснення адвоката ОСОБА_1 і просив задовольнити апеляційну скаргу.
Представник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заперечив доводи апеляційної скарги з підстав, зазначених у відзиві на апеляційну скаргу, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
Обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій 
Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 (покупець) та ІНФОРМАЦІЯ_2 (постачальник) уклали договір поставки № НОМЕР_4 (далі - Договір поставки, договір), відповідно до якого постачальник зобов`язався передати у встановлений строк партію (партії) товару у власність покупця, а покупець - прийняти і оплатити товар в порядку та на умовах, визначених цим договором (а.с. 55-67, т.1).
Розділом 10 Договору поставки № НОМЕР_4 від ІНФОРМАЦІЯ_9 передбачено, що до цього договору, зокрема при вирішенні спорів, застосовується матеріальне право України.
При виникненні між сторонами суперечок, що виникають із цього договору або у зв`язку з ним, сторони намагаються врегулювати такі суперечки шляхом переговорів (пункт 2 розділу 10 Договору поставки).
У разі недосягнення сторонами згоди щодо врегулювання спірних питань шляхом переговорів протягом 1 (одного) місяця, кожна сторона має право передати спір на розгляд та вирішення арбітражу з урахуванням положень пунктів 4-8 
розділу 10 цього договору (пункт 3 розділу 10 Договору поставки).
Усі спори, розбіжності чи вимоги, які виникають із цього договору або у зв`язку з ним, у тому числі щодо його укладення, тлумачення, виконання, порушення, припинення чи недійсності, підлягають вирішенню у Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України згідно з його Регламентом (пункт 4 розділу 10 Договору поставки).
Місцем проведення засідання арбітражного суду є місто Київ, Україна 
(пункт 5 розділу 10 Договору поставки).
Арбітражний суд складається з одного арбітра (пункт 6 розділу 10 Договору поставки).
Рішення арбітражного суду є остаточним і обов`язковим для обох сторін. Рішення арбітражного суду визначатиме обов`язки сторін щодо витрат, які вони нестимуть у зв`язку із арбітражним розглядом (пункт 8 розділу 10 Договору поставки).
Рішенням МКАС при ТТП України від ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі № НОМЕР_2 стягнено з ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 грошові кошти у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_17 та ІНФОРМАЦІЯ_18 у відшкодування сплаченого арбітражного збору. У задоволенні позову ІНФОРМАЦІЯ_1 в частині стягнення ІНФОРМАЦІЯ_19 відмовлено.
Позиція суду апеляційної інстанції, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови 
Частиною другою статті 24 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
Зазначене кореспондується із положенням частини другої статті 351 ЦПК України, якою врегульовано перелік судів апеляційної інстанції.
Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частин першої, третьої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених 
статтею 369 цього Кодексу.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін атбітражного спору, перевіривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.
Сторони мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення МКАС (частина перша статті 454 ЦПК України). 
Відповідно до частини першої статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» оспорювання в суді арбітражного рішення може бути проведено тільки шляхом подання клопотання про скасування згідно 
з пунктами 2 та 3 цієї статті.
Згідно з частинами другою, четвертою статті 454 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути оспорено в порядку, передбаченому цим розділом, якщо місце арбітражу знаходиться на території України.
Відповідно до частини першої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним 
договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом «Про міжнародний комерційний арбітраж».
Відповідно до статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» та частини другої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо: 
1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що: 
а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або
б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або
в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або
г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або
2) суд визначить, що:
а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або
б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
Отже, під час розгляду справ про скасування рішень МКАС повноваження національного суду є обмеженими, оскільки суд не має повноважень щодо перегляду рішень МКАС по суті та здійснення його оцінки.
Оскаржуючи рішення МКАС при ТТП України від ІНФОРМАЦІЯ_3 
у справі № НОМЕР_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначало підставою підпункт б) 
пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України МКАС вважаючи, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
У постановах Верховного Суду від 16 березня 2023 року у справі № 824/146/22 (провадження № 61-618ав23), від 18 січня 2024 року у справі № 824/99/23 (провадження № 61-14919ав23) зазначено, що «під публічним порядком слід розуміти правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності й недоторканності й основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).
Публічний порядок будь-якої країни включає фундаментальні принципи і засади правосуддя, моралі, які держава бажає захистити навіть тоді, коли це не має прямого стосунку до самої держави; правила, які забезпечують фундаментальні політичні, соціальні та економічні інтереси держави (правила про публічний порядок); обов`язок держави з дотримання своїх зобов`язань перед іншими державами та міжнародними організаціями. Це ті незмінні принципи, які виражають стабільність міжнародної системи, у тому числі суверенітет держави, невтручання у внутрішні справи держав, забезпечення територіальної цілісності тощо.
Застереження про порушення публічного порядку як підстава для скасування рішення МКАС є механізмом, який закріплює пріоритет державних інтересів над приватними, охороняє суспільні відносини від негативних впливів на них. Тобто правова концепція публічного порядку існує для того, щоб захистити державу від іноземних арбітражних рішень, які порушують чинні в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя. Ці положення покликані встановити правовий бар`єр на шляху рішень, ухвалених всупереч фундаментальним процесуальним і матеріально-правовим принципам, на яких тримається публічний порядок».
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, про неврахування яких зазначає ІНФОРМАЦІЯ_2 в апеляційній скарзі.
Отже, зазначені у заяві про скасування рішення МКАС при ТПП України та апеляційній скарзі обставини не свідчать про те, що це рішення суперечить публічному порядку України, тому посилання заявника про неврахування судом першої інстанції висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 21 грудня 2023 року у справі № 824/83/23 (провадження № 61-15524ав23), від 21 жовтня 2022 року у справі № 824/309/21 (провадження № 61-5900ав22) та 
від 18 листопада 2021 року у справі № 824/30/21 (провадження N 61-6116ав21), 
є безпідставними.
Відмовляючи у задоволенні заяви про скасування рішення МКАС, Київський апеляційний суд дійшов правильного висновку про недоведення заявником того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення завдає шкоди суверенітету чи безпеці держави Україна та, як наслідок, порушує публічний порядок України й стосується суттєвих основ правопорядку України.
Колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги про те, що МКАС при ТПП України не надав ІНФОРМАЦІЯ_2 усі можливості для викладення своєї правової позиції, чим порушив статтю 36 Регламенту, оскільки такі доводи спростовуються обставинами, встановленими судом першої інстанції, а саме, що:
- відповідач отримав позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 
22 березня 2023 року засобами електронного зв`язку, а ІНФОРМАЦІЯ_8 - кур`єрською службою, тобто більш ніж за 4 місяці до дати усного слухання справи, тому мав достатньо часу для подання до МКАС при ТПП України будь-яких документів та залучення представника;
- ІНФОРМАЦІЯ_2, будучи належним чином повідомленим про дату та час усного слухання, не подало відзив на позовну заяву та не реалізувало право взяти участь в усному слуханні справи, в тому числі і в режимі відеоконференції.
Безпідставними є посилання заявника про те, що арбітражний суд в порушення статті 57 Регламенту не відклав розгляд справи на прохання сторони, виходячи з такого.
Статтею 57 Регламенту МКАС при ТПП України визначено, що на прохання сторони або за власною ініціативою склад арбітражного суду може відкласти розгляд справи:
1) у разі необхідності витребування нових доказів;
2) у зв`язку з неявкою у засідання Арбітражного суду представника відповідача та відсутністю у справі підтвердження вручення йому повідомлення про день арбітражного розгляду справи;
3) для мирного врегулювання спору;
4) за наявності інших обставин, що перешкоджають, на думку складу Арбітражного суду, вирішенню спору у даному засіданні.
Зміст поданого ІНФОРМАЦІЯ_2 до МКАС при ТПП України клопотання про відкладення арбітражного розгляду від 24 серпня 2023 року свідчить про те, що зазначені у ньому обставини (несвоєчасне залучення адвоката і необхідність додаткового часу для підготовки до усного слухання) не є підставою для відкладення розгляду у розумінні статті 57 Регламенту МКАС при ТПП України.
Посилання заявника про те, що справу розглянуто до закінчення 6 місяців з дня, коли був сформований склад арбітражного суду, що, як він вважає, є порушенням 
статті 38 Регламенту, відхиляються апеляційним судом, оскільки за змістом частини першої вказаної статті строк розгляду справи не повинен 
перевищувати 6 місяців з дня, коли був сформований склад арбітражного суду і такий строк МКАС при ТПП Українидотриманий.
Доводи апеляційної скарги та зміст оскаржуваної ухвали не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
Згідно зі статтею 375 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, встановивши відсутність підстав для скасування ухвали Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваної ухвали - без змін.
Керуючись статтями 24, 351, 368, 375, 381-384, 454, 459 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_2, в інтересах якого діяла адвокат ОСОБА_4, залишити без задоволення.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 11 березня 2024 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.
Судді: | С. О. Карпенко В. В. Сердюк І. М. Фаловська
Повне судове рішення складено 8 жовтня 2024 року.