ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

26 вересня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/1383/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Дурасової Ю.В. (доповідач),
                               суддів:  Божко Л.А., Лукманової О.М.,     
          розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу  Тернопільської митниці 
          на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2024 року (головуючий суддя Олійник В.М.)
           в адміністративній справі №160/1383/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Орієнталь Плюс" до відповідача Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

          Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Орієнталь Плюс", звернувся 15.01.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Тернопільської митниці, в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 15.11.2023 № UA403000/2023/000083/2.
В обґрунтування позову зазначено, що 07.09.2021 між продавцем – компанією SENIDA SOLUTIONS sp. Z.o.o. (Польща) та покупцем – Товариством з обмеженою відповідальністю «ОРІЄНТАЛЬ ПЛЮС» (Україна)  укладено зовнішньоекономічний договір № 2021/09/07-1, за умовами якого продавець зобов`язується поставити, а позивач –прийняти та оплатити товар згідно з умовами цього договору. 20.10.2023 товар відповідно до умов зовнішньоекономічного договору прибув до зони діяльності Тернопільської митниці, де з метою його митного оформлення уповноваженим представником товариства з обмеженою відповідальністю «Орієнталь Плюс» була подана митна декларація №23UA40307000474U3. 14 листопада 2023 року посадовими особами Тернопільської митниці направлено декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару зазначеного у графі 12 митної декларації у розмірі 4 527 034,43 грн. Однак 15.11.2023 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА403000/2023/000083/2, в якому зазначено, що встановлено нові відомості щодо вартості товару, у документах наявні розбіжності, також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару. ТОВ «Орієнталь Плюс», не погоджуючись з рішенням відповідача про коригування митної вартості, подало митну декларацію від 16.11.2023 №23UA403070005329U1 та сплатило різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, заявленою декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною відповідачем, у розмірі 194 611 грн. ТОВ «Орієнталь Плюс» вважає протиправним рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 15.11.2023 № UA403000/2023/000083/2, оскільки в документах, які були надані до митної декларації, відсутні розбіжності щодо числового значення товару, а числові значення митної вартості товару є документально підтвердженими.          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2024 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403000/2023/000083/2 від 15.11.2023 року.
          Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. В документах, які були надані до митної декларації, відсутні розбіжності щодо числового значення товару, а числові значення митної вартості товару є документально підтвердженими. Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведена. Отже, рішення митного органу є необґрунтованим, а висновки відповідача базуються на припущеннях, без об`єктивної та перевіреної інформації.          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у позов задовольнити.
          Вказує, що за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА403000/2023/000083/2 від 15.11.2023 року, у графі 33 якого зазначено: митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що встановлено нові відомості щодо вартості товару, у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару:          якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості товару згідно офіційних даних митної адміністрації Індії, які розміщені в реєстрі електронного обміну даними митної служби Індії (ІСЕGАТЕ), вартість товару, який переміщувався за S/B №3459874 від 25.08.2023 (документ зазначений у коносаменті від 29.08.2023 №YMLUM515073591, який поданий до митного оформлення) у контейнері ВЕАЦ4825012 складає 11755257,6 індійських рупій на умовах поставки FOB, що в еквіваленті на день подання ЕМД складає 141564,57 дол. з врахуванням транспортних витрат (фрахт до порту СONSТАNТА - 1295 дол. США; транспортні витрати СONSTANTA - до митного кордону України (п/п Порубне-Сірет) - 52 341,29 грн. - цінова інформація згідно ЕМД від 13.11.2023 №UА403070/2023/005272) на рівні 8,2735 дол. США/кг. Відтак, спірне рішення про коригування митної вартості товару №UА403000/2023/000083/2 від 15.11.2023 року прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства, є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню.
          Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.
Судом першої інстанції встановлено, ТОВ  «Орієнталь Плюс», код ЄДРПОУ 44488048, місцезнаходження: пр-т. Олександра Поля, буд.127, місто Дніпро, 49061.
15.11.2023 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА403000/2023/000083/2, в якому зазначено, що встановлено нові відомості щодо вартості товару, у документах наявні розбіжності, також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару.
Позивач вважає протиправним рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 15.11.2023 №UA403000/2023/000083/2, оскільки в документах, які були надані до митної декларації, відсутні розбіжності щодо числового значення товару, а числові значення митної вартості товару є документально підтвердженими.
          Суд першої інстанції позов задовольнив.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Митного кодексу України
Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
  Статтею  51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно з частиною 2 статті 52 Митного кодексу України у випадках, визначених цим Кодексом, для зазначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.
За приписами частини 8 статті 52 Митного кодексу України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.
Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 
5) за наявності - інші платіжні та (або) бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 
4) виписку з бухгалтерської документації; 
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 
7) копію митної декларації країни відправлення; 
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Положеннями статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 
2) другорядні: 
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; 
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; 
в) на основі віднімання вартості; 
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); 
ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). 
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Статтею 52 Митного кодексу України визначено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України та пунктом 1.14 наказу Міністерства фінансів України "Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення" №599 від 24.05.2012, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 червня 2012 року за №984/21296, передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Відповідно до частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 6 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що метод визначення митної вартості товару за ціною договору є основним.
Матеріалами справи підтверджується, що 07.09.2021 між продавцем – компанією SENIDA SOLUTIONS sp. Z.o.o. (Польща) та покупцем ТОВ «ОРІЄНТАЛЬ ПЛЮС» (Україна)  укладено зовнішньоекономічний договір №2021/09/07-1, за умовами якого продавець зобов`язується поставити, а позивач – прийняти та оплатити товар згідно з умовами цього договору.
20.10.2023 року уповноваженою особою ТОВ «Орієнталь Плюс», агентом з митного оформлення ОСОБА_1 подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №23UА40307000474U3, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: «Концентрати кави, в первинних упаковках масою нетто більше 10 кг.: KAWA ROZPUSZCZALNA MROZOVA SUSZONA, W GRANULKACH/ Розчинна заморожена кава, сушена, у гранулах - 17 440 кг. 
При виготовленні розчинної кави кавові зерна обсмажують, подрібнюють та обробляють гарячою водою. 
Одержаний концентрований розчин заморожують і сушать у вакуумі, кавовий порошок зволожують ще раз, перетворюючи в гранули (гранульована кава). 
Партія №187-2023. 
Дата виробництва: 08.2023. 
Строк придатності:07.2025.
У графі 44 митної декларації №23UА40307000474U3, позивачем до митного оформлення були подані наступні документи:
- сертифікат якості №б/н від 22.08.2023 року;
- пакувальний лист №1 від 25.08.2023 року;
- рахунок-фактура (інвойс) №2/ЕХ від 28.04.2023 року;
- коносамент № YMLUM515073591 від 29.08.2023 року;
- автотранспортна накладна №5012 від 11.10.2023 року;
- супровідний документ Т1 №23R0СТ190000670143 від 11.10.2023 року;
- фітосанітарний сертифікат №Р5С8СНЕ2023027467 від 29.08.2023 року;
- сертифікат про походження товару №09559 від 29.08.2023 року;
- декларація про походження товару №2/ЕХ від 28.04.2023 року;
- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UА408050/23/009245 від 19.10.2023 року;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2021/09/07-1 від 07.09.2021 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №1 від 24.01.2022 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №2 від 24.01.2022 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №3 від 10.08.2023 року;
- договір про надання послуг митного брокера №672021/ІН від 28.09.2021 року;
- заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів №б/н від 25.08.2023;
- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №10611412 від 13.10.2023;
- інші некласифіковані документи - фото загрузки №б/н від 20.10.2023.
Під час здійснення митного контролю за МД №23UА40307000474U3 від 27.09.2023 року Тернопільською митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено:
- зовнішньоекономічна операція відбувалася відповідно до Додаткової угоди №3 від 07.07.2023 року та специфікації №2023-3-2 від 30.05.2023 року, згідно пункту 6 Додаткової угоди №3 від 07.07.2023 передбачена 100% передплата, проте в платіжних інструкціях в іноземній валюті №119 від 30.05.2023 року та №186 від 10.07.2023 року, які були надані для підтвердження вартості товару, в графі "призначення платежу" реквізити вищезазначених документів не зазначені.
- прайс-лист від 15.05.2023 року №б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, QINGDAO що обмежує конкурентність, тобто, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
При цьому, уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково було надано такі документи:
- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UА408050/23/009245 від 19.10.2023 року;
- довіреність №1 від 20.10.2023.
Водночас, Листами ТОВ «Орієнталь Плюс» №1 від 09.11.2023 року та №2 від 14.11.2023 року повідомлено Тернопільську митницю, що товариством надано усі необхідні документи, протягом 10 календарних днів додаткових документів надаватися не буде, крім того, представник позивача просив завершити митне оформлення згідно статті 255 Митного кодексу України.
14.11.2023 року відповідачем направлено декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару зазначеного у графі 12 митної декларації у розмірі 4 527 034,43 грн.
15.11.2023 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА403000/2023/000083/2, в якому зазначено, що встановлено нові відомості щодо вартості товару, у документах наявні розбіжності, також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару.
Слід зазначити, що за основу для обрахунку митної вартості даного товару відповідачем взято інформацію щодо вартості товару згідно офіційних даних митної адміністрації Індії, які розміщені в реєстрі електронного обміну даними митної служби Індії (ІСЕGАТЕ), вартість товару, який переміщувався за S/B №3459874 від 25.08.2023 (документ зазначений у коносаменті від 29.08.2023 №YMLUM515073591, який поданий до митного оформлення) у контейнері ВЕАЦ4825012 складає 11755257,6 індійських рупій на умовах поставки FOB, що в еквіваленті на день подання ЕМД складає 141564,57 дол. з врахуванням транспортних витрат (фрахт до порту СONSТАNТА - 1295 дол. США; транспортні витрати СONSTANTA - до митного кордону України (п/п Порубне-Сірет) - 52 341,29 грн. - цінова інформація згідно ЕМД від 13.11.2023 №UА403070/2023/005272) на рівні 8,2735 дол. США/кг.
Матеріалами справи також підтверджується, що ТОВ «Орієнталь Плюс», не погоджуючись з рішенням відповідача про коригування митної вартості, подало митну декларацію від 16.11.2023 №23UA403070005329U1 та сплатило різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, заявленою декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною відповідачем, у розмірі 194 611грн.
В ході перевірки правильності визначення митної вартості товарів, відповідач дійшов висновку про неможливість застосування методу за ціною договору, оскільки в ході перевірки правильності визначення митної вартості товару виявлені невідповідності та розбіжності в документах та відомостях, наданих до митного контролю, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, ціни, що фактично сплачена.
При цьому позивач вважає, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 15.11.2023 №UA403000/2023/000083/2 є протиправним, оскільки в документах, які були надані до митної декларації, відсутні розбіжності щодо числового значення товару, а числові значення митної вартості товару є документально підтвердженими.
Надаючи оцінку зазначеним правовідносинам, зокрема щодо оплати товару, колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що 07.09.2021 між продавцем – компанією SENIDA SOLUTIONS sp. Z.o.o. (Польща) та покупцем – товариством з обмеженою відповідальністю «ОРІЄНТАЛЬ ПЛЮС» (Україна)  укладено зовнішньоекономічний договір № 2021/09/07-1, за умовами якого продавець зобов`язується поставити, а позивач – прийняти та оплатити товар згідно з умовами цього договору.
Відповідач зазначає, що зовнішньоекономічна операція відбувалася відповідно до Додаткової угоди №3 від 07.07.2023 та специфікації №2023-3-2 від 30.05.2023 року, згідно пункту 6 Додаткової угоди №3 від 07.07.2023 передбачена 100% передоплата, проте в платіжних інструкціях в іноземній валюті №119 від 30.05.2023 року та №186 від 10.07.2023 року, які були надані для підтвердження вартості товару, в графі «Призначення платежу» реквізити вище зазначених документів не зазначені, а прайс-лист від 15.05.2023 року б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, QINGDAO, що обмежує конкурентність.
Водночас, матеріалами справи підтверджується, що Додаткова угода №3 до вказаного зовнішньоекономічного контракту укладена 10.08.2023 року, при цьому, будь-яких умов щодо порядку оплати товару в ній не зазначено.
Специфікація №2023-3-2 від 30.05.2023 року, платіжні інструкції №119 від 30.05.2023 року та №186 від 10.07.2023 року, а також прайс-лист від 15.05.2023 року б/н відповідачеві позивачем не надавались, оскільки до поставки не відносяться.
Листами Товариства з обмеженою відповідальністю «Орієнталь Плюс» №1 від 09.11.2023 року та №2 від 14.11.2023 року позивачем повідомлено митницю, що ним надано всі необхідні документи, протягом 10 календарних днів додаткових документів надаватися не буде.
Щодо визначення вартості товару за ідентичним товаром, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до правил Інкотермс 2010, FOB - продавець повинен доставити товар на судно покупця або на судно обраної покупцем організації. 
Витрати на навантаження і експортні митні формальності несе продавець. 
Оплата доставки вантажу за покупцем.
Відповідачем надано копію митної декларації від 13.11.2023 №СА403070/2023/005272, визначеної джерелом інформації під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару.
Зокрема, графа 31 джерела інформації, свідчить про те, що на його підставі оформлено каву, розфасовану в упаковки для роздрібної торгівлі.
У той же час кава, митну вартість якої збільшено відповідачем на підставі джерела інформації, була імпортована позивачем в первинних упаковках масою нетто більше 10 кг.
Як свідчать графи 35 «Маса брутто (кг)» та 38 «Маса нетто (кг)» джерела інформації, маса кави в пакуванні 15 805,5 кг, що є значно більше маси самої кави (8 196 кг) майже в два рази.
Що ж стосується імпортованої позивачем кави, то її маса брутто 19 205,8 кг. більше маси нетто 17 440 кг. всього в 1,1 рази.
Таким чином, оскільки вартість упаковки товару включається до ціни товару, фасування кави в упаковки для роздрібної торгівлі обумовлює збільшення її ціни, на якій базується митна вартість.
Також, як свідчить графа 20 джерела інформації, оформлена на його підставі кава поставлялась покупцю на умовах CIF CONSTANTA. 
Згідно з Інкотермс 2010 це означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. 
Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, у цьому випадку до румунського порту CONSTANTA.
При цьому імпортована позивачем кава поставлялася на умовах СРТ, що згідно з Інкотермс 2010 означає, що продавець доставить товар названому йому перевізнику та оплатить витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, у даному випадку до українського міста Дніпро.
Таким чином, транспортні витрати на доставку в Україну кави, імпортованої позивачем, включено продавцем до ціни товару, що передбачено розділом 5 «Ціна товару» контракту від 07.09.2021 року №2021/09/07-1.
У той же час транспортні витрати на поставку кави, оформленої на підставі джерела інформації, від румунського порту CONSTANTA до кордону України були витратами покупця товару, які при визначенні митної вартості товару додаються до ціни товару.
З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що транспортні витрати були включені згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту до ціни товару, тобто були врахованими, що унеможливлює числові відхилення ціни товару.
Орган доходів і зборів має повноваження на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.
Водночас, цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією. 
Щодо наявності розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявність ознак підробок або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у документах, що перелічені у частині 2 статті 53 Митного кодексу України.
Матеріалами справи підтверджується, що позивачем до митного оформлення були подані наступні документи:
- сертифікат якості №б/н від 22.08.2023 року;
- пакувальний лист №1 від 25.08.2023 року;
- рахунок-фактура (інвойс) №2/ЕХ від 28.04.2023 року;
- коносамент № YMLUM515073591 від 29.08.2023 року;
- автотранспортна накладна №5012 від 11.10.2023 року;
- супровідний документ Т1 №23R0СТ190000670143 від 11.10.2023 року;
- фітосанітарний сертифікат №Р5С8СНЕ2023027467 від 29.08.2023 року;
- сертифікат про походження товару №09559 від 29.08.2023 року;
- декларація про походження товару №2/ЕХ від 28.04.2023 року;
- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UА408050/23/009245 від 19.10.2023 року;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2021/09/07-1 від 07.09.2021 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №1 від 24.01.2022 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №2 від 24.01.2022 року;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода №3 від 10.08.2023 року;
- договір про надання послуг митного брокера №672021/ІН від 28.09.2021 року;
- заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів №б/н від 25.08.2023;
- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №10611412 від 13.10.2023;
- інші некласифіковані документи - фото загрузки №б/н від 20.10.2023.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції аналіз зазначених документів дає підстави для висновку, що відсутні будь-які числові розбіжності в наданих документах, при цьому, позивачем надано всі необхідні документи, що підтверджують обґрунтованість визначення вартості товару.
Щодо витребування додаткових документів, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.11.2022 року по справі №810/4258/18, зазначено, наступне: 
«Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про визначення митної вартості товару, оскільки всупереч законодавчо встановлених вимог, не було підтверджено факт обґрунтованості сумнівів у достовірності поданих позивачем відомостей про митну вартість товару та не було дотримано послідовності застосування кожного наступного методу при обґрунтованості неможливості застосування кожного з попередніх методів визначення митної вартості задекларованого позивачем товару.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумніву достовірності наданої інформації.
Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена».
У даному випадку відповідач не зазначає, яким саме чином подання будь-яких інших документів з цього питання може вплинути на митну вартість товару за ціною договору.
З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що зазначені доводи відповідача є помилковими та не можуть бути підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Орієнталь Плюс» надано всі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, які необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції, документи на підтвердження митної вартості товару, що містяться в матеріалах справи (та які також були подані позивачем до митного органу), повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.
Крім того, митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведена.
Отже рішення митного органу №UA403070/2023/000083/2 від 15.11.2023 року є необґрунтованим, оскільки висновки відповідача базуються на припущеннях, без об`єктивної та перевіреної інформації.
Таким чином, рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2023/000083/2 від 15.11.2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.          Як наслідок, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.
Значене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи позивача та норми законодавства України, що регулюють дані правовідносини спростовують доводи відповідача. 
Доводи апеляційної скарги щодо суті спору не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування. 
Виходячи з результатів апеляційного пе5регляду не підлягають розподілу витрати у справі.
Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці – залишити без задоволення. 
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2024 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 26.09.2024 та може бути оскаржена до Верховного Суду згідно статті 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
   
Головуючий - суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова