ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2024 року	Львів	Справа № 380/14217/22 пров. № А/857/21763/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді                                          Ільчишин Н.В., 
суддів                                                             Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,
розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року (судді Потабенко В.А., ухвалене у відкритому судовому засіданні о 12 год. 32 хв. в м. Львів повний текст рішення складено 13.03.2023) у справі № 380/14217/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказу в частині, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 13.10.2022 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області в якому просить скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області № 2533 від 08.09.2022 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділень поліції №2 Стрийського РУП ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у формі повідомлення про неповну службову відповідність. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року відмовлено в задоволенні позову. 
Не погодившись з прийнятим рішенням ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов, апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права. Вказує, що з оскаржуваного наказу не можна прийти до чіткого висновку, які саме порушення були допущені позивачем, які саме дії чи бездіяльність є протиправними, що стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, не зазначено обставин, що конкретизують тяжкість дисциплінарного проступку кожного з учасників та не наведено які наслідки негативного характеру для інтересів служби виникли внаслідок дій позивача, не визначено форму вини та не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між вказаними елементами об`єктивної сторони такого діяння, усі вказані факти свідчать про порушення вимог законодавства при формуванні висновку за результатами службового розслідування, демонструють формальне ставлення перевіряючих до проведення вказаної перевірки, що у сукупності з відсутністю складу дисциплінарного проступку свідчить про незаконність наказу про накладення дисциплінарного стягнення. Одночасно звертає увагу суду на те, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу органів внутрішніх справ ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Аналіз оскаржуваного наказу свідчить про відсутність усіх з вказаних елементів складу дисциплінарного правопорушення у діях позивача, оскільки незрозуміло як вжиття усіх заходів, спрямованих на виконання своїх функціональних обов`язків, може бути розцінено як порушення законодавства. Відповідач лише узагальнив характер діяльності, проігнорувавши обсяги фактично виконаної роботи позивача та стислі строки їх виконання. Іншими словами, висновок за результатами службового розслідування навіть не оцінює обсяги невиконаної роботи, а лише констатує наявність абстрактних недоліків. Оголошення дисциплінарного стягнення має своєю підставою свідоме або внаслідок недбалості порушення особою службових обов`язків або умисне ухилення від їх виконання. Відповідачем не доведено, що позивач ухилялася від виконання обов`язків. Таким чином, очевидним є той факт, що стан виконання функціональних обов`язків позивачами оцінений відповідачем неповно, однобоко та упереджено, без надання належної оцінки обсягу та змісту проведеної позивачем роботи чи виявлених у такій роботі конкретних недоліків чи їх наслідків, а тому рішення про накладення стягнення не відповідає критеріям обґрунтованості.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.
Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2024 призначено апеляційний розгляд в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів. 
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що позивач проходить службу в органах Національної поліції, з вересня 2021 року на посаді заступник начальника з превентивної діяльності ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області.
Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» від 01.08.2022 № 2140 у зв`язку виявленням 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській області порушення службової дисципліни працівниками нарядів СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області призначено службове розслідування.
Підставою для проведення службового розслідування став рапорт від 18.07.2022 старшого інспектора ВСР УГІ ГУ НП у Львівській області В.Смолінської про те, що 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві було здійснено негласне спостереження за роботою наряду ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки було виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю, патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. При цьому, автоматична зброя АКСУ-74 капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 знаходилась у приміщенні чергової частини відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування від 30.08.2022 , в якому, серед іншого, запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підп. 1, 2, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, підп. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підп. 2, 5 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 1 розділу IV «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділень поліції №2 Стрийського РУП ГУНП» від 08.09.2022 № 2533, серед іншого, за порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підп. 1, 2, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, підп. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підп. 2, 5 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 1 розділу IV «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до заступника начальника відділення поліції №2 з превентивної діяльності Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майора ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність (п. 3 наказу).
Вважаючи вказаний наказ в частині пункту 3 протиправним, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.
Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.
Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VІІІ).
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України». Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. 
Відповідно до частини 1 статті 64 Закон № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: “Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки”.
Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.
Відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі – Дисциплінарний статут) і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Згідно з частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Пунктами 1, 2, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки та сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Відповідно до частин 1, 2 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до положень частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно статті 13 Дисциплінарного статуту, засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку є дисциплінарне стягнення. 
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно зі статями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
У висновку за результатами службового розслідування, у тому числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок) передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Судом встановлено на підставі матеріалів справи, що у зв`язку із надходженням рапорт увід 18.07.2022 старшого інспектора ВСР УГІ ГУ НП у Львівській області В.Смолінської про те, що 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві було здійснено негласне спостереження за роботою наряду ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки було виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю, патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. При цьому, автоматична зброя АКСУ-74 капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 знаходилась у приміщенні чергової частини відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП. Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» від 01.08.2022 № 2140 у зв`язку виявленням 18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській області порушення службової дисципліни працівниками нарядів СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області призначено службове розслідування.
Як вбачається з посадової інструкції заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 , затвердженої 27.01.2022 наказом начальника відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , ОСОБА_1 безпосередньо керує блоком превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, СП; організовує роботу блоком превентивної діяльності по розкриттю кримінальних правопорушень, підтримує сили і засоби у постійній готовності для розкриття злочинів, здійснює їх розстановку з урахуванням криміногенної ситуації, яка складається у районі; здійснює контроль за діями нарядів, що несуть службу з ОПП в системі єдиної дислокації, за їх роботою, взаємодією, своєчасним маневруванням з урахуванням змін в оперативній обстановці; організовує проведення систематичних перевірок, в тому числі негласних, додержання законності при виконанні службових обов`язків працівниками підрозділу, у разі виявлення недоліків вживає відповідних заходів реагування.
Таким чином, капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 є безпосередніми підлеглими ОСОБА_1 , який керує їх роботою, несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни, що і не заперечує апелянт в апеляційних вимогах.
Згідно висновку службового розслідування суд встановив наступне:
18.07.2022 мобільною групою УГІ ГУ НП у Львівській області в період часу з 05:00 год. по 05:40 год. у м. Миколаєві було здійснено негласне спостереження за робою ГРПП відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області. В ході перевірки було виявлено, що наряд ГРПП у складі поліцейських: капрал поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які заступили на патрулювання на службовому автомобілі марки «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , у поліцейському однострої, з вогнепальною зброєю та на час перевірки патрулювання не здійснювали, не маючи жодного службового завдання, спали у приватному автомобілі марки «Пежо 407», н.з. НОМЕР_2 , поруч з підрозділом поліції. При цьому, автоматична зброя АКС- 74У капрала поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 знаходилась у приміщенні чергової частини відділення поліції № 2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області.
Також у книзі видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів зроблена відмітка про прийняття автоматичної зброї та спецзасобів від поліцейського СРПП старшого сержанта поліції ОСОБА_3 о 08:00 год. 18.07.2022 старшим інспектором-черговим чергової частини старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 .
Згідно відеозапису з нагрудного відеореєстратора судом встановлено, що працівники мобільної групи ГУ НП, підійшовши до автомобіля марки «Пежо 407», д.н.з. НОМЕР_2 , виявили що в даному автомобілі знаходились працівники СРПП відділення поліції №2 Стрийського РУП, а саме капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 , котрі спали під час несення служби. Вийшовши з автомобіля, пред`явили службові посвідчення, та на запитання перевіряючих осіб «Чому спите?» повідомили, що було холодно, а службовий автомобіль на якому заступили на службу «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , зламався тому не патрулювали. В подальшому було виявлено що дані працівники СРПП знаходились без автоматичної зброї, яку залишили в приміщенні чергової частини відділення поліції №2 Стрийського РУП, не здавши зміну.
Опитаний в ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 , який мав діюче дисциплінарне стягнення (сувора догана, застосована наказом ГУ НП у Львівській області від 27.07.2022 № 2078), пояснив, що 17.07.2022 заступив відповідальним по ВнП № 2 Стрийського РУП. Під час інструктажу пильно перевіряв всі заступаючі наряди на службу. Близько 02:00 год. звернувся поліцейський ГРПП старший сержант поліції ОСОБА_6 , який повідомив, що службовий автомобіль «Шкода Рапід» в технічно несправному стані. Також ОСОБА_1 пояснив те, що службовий автомобіль стояв на паркувальному майданчику біля відділення поліції у несправному стані, який полагодити так і не вдалося. Зранку при зміні добового наряду старший сержант поліції ОСОБА_6 повідомив, що близько 05:00 год. була перевірка з числа працівників поліції ГУ НП у Львівській області та на момент перевірки наряд ГРПП перебував в приватному автомобілі, оскільки на вулиці було холодно.
Крім того, слід зазначити, що згідно з Книгою нарядів відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області за 17-18.07.2022, ОСОБА_1 з 08:00 год. 17.07.2022 по 08:00 год. 18.07.2022 заступив відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУНП.
Відповідно до пункту 4 розділу IV «Організація діяльності чергових частин ТВП ГУНП» Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України 23.05.2017 № 440, відповідальний по ТВП зобов`язаний: 1) прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитися з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж; 2) перевірити наявність правових підстав доставлення до ТВП осіб, утримання їх у КЗ та при виявленні порушень їх прав, ужити невідкладних заходів щодо їх поновлення; 3) забезпечити організацію своєчасного розгляду обставин доставлення до ТВП осіб, які підозрюються в учиненні кримінальних правопорушень, та осіб, затриманих за вчинення адміністративних правопорушень; 4) перебувати в службовому приміщенні за місцем розташування ТВП, постійно бути на зв`язку із черговою частиною, виїжджати на місце подій та здійснювати перевірку організації несення служби нарядами поліції; 5) вносити через оперативного чергового за погодженням із керівником ТВП зміни в розстановку сил і засобів під час ускладнення оперативної обстановки; 6) виїжджати особисто на місце вчинення резонансного кримінального правопорушення чи надзвичайної події, інформація про які підлягає передачі до чергових частин вищого рівня та може викликати суспільний резонанс, для надання практичної допомоги, ліквідації наслідків надзвичайних подій; 7) забезпечувати контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергових частин вищого рівня про вчиненні на території обслуговування резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, інформація про які підлягає передачі в установленому порядку; 8) здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.
Колегія суддів погоджується із правильним висновком суду першої інстанції, що позивач відповідно до покладених на нього конкретних обов`язків керує роботою підлеглих, несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни, згідно ст. 3 Дисциплінарного статут контролює дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізує її стан, а у разі у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вживає заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником, чого, однак, позивачем зроблено не було.
Так, матеріалами справи, зокрема поясненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 підтверджується, що такі повідомили ОСОБА_1 про технічну несправність службового автомобіля «Шкода Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , на якому вони заступили на чергування, що також не заперечує позивач.
Водночас, позивач, як безпосередній керівник блоку превентивної діяльності, до складу якого входять СРПП, і відповідно, безпосередній керівник ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також будучи з 08:00 год. 17.07.2022 по 08:00 год. 18.07.2022 відповідальним по ВнП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, не вчинив жодних дій, спрямованих на усунення порушення службової дисципліни підлеглими та виконання ними своїх обов`язків при здійснення патрулювання.
Зокрема, не перевірив готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, не вніс зміни в розстановку сил і засобів після того, як дізнався про поломку службового автомобіля, на якому заступив наряд СРПП на добове чергування, не здійснив перевірку організації несення служби нарядом поліції (капрал поліції ОСОБА_2 та старший сержант поліції ОСОБА_3 ) та з їх поводженням зі зброєю, не прийняв зброю до кімнати зберігання зброї. Також позивачем не відібрано рапорти у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з приводу ситуації, що склалась.
Таким чином, матеріалами справи та поясненнями свідка ОСОБА_7 беззаперечно встановлено порушення ОСОБА_1 службовою дисципліни, основних обов`язків поліцейського.
Судом не береться до уваги твердження позивача про порушення строків проведення службового розслідування, адже таке розпочате 01.08.2022 та закінчене 30.08.2022, тобто відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту в місячний строк.
Саме ж дисциплінарне стягнення застосовано в строк, передбачений ст. 21 Дисциплінарного статуту, з урахуванням факту проведення службового розслідування.
З приводу доводів позивача про те, що наведені в оскаржуваному наказі №2533 покликання на норми законодавства, порушення яких начебто ставиться в вину позивачу, носять загальний декларативний характер, відтак, жодної деталізації та прив`язки до об`єктивних ознак ймовірного дисциплінарного проступку не містять; про те, що оскаржуваний наказ містить лише оцінювальні твердження, водночас у ньому відсутні обов`язкові елементи: мотив, мета вчинення правопорушення, наслідки дисциплінарного правопорушення (шкода), протиправні дії чи бездіяльність, форма вини, попередня характеристика особи правопорушника; наведені факти, наряду з тотальною абстрактністю оскаржуваного наказу, свідчить про повний відступ відповідача від вимоги щодо індивідуалізації та обґрунтування заходів юридичної відповідальності, що є індикатором незаконності такого наказу; у матеріалах службового розслідування відсутні будь-які вказівки на невиконання позивачем покладених на нього функціональних та службових обов`язків як у ході особистої діяльності, так і у ході взаємодії з підпорядкованими їм працівниками, то колегія суддів такі вважає необґрунтованими, оскільки відповідач застосував не найвище дисциплінарне стягнення, а тільки повідомив про неповну службову відповідність, що на думку колегія суддів відповідає характеру та ступеню вчиненого дисциплінарного проступку.
Виходячи із наведеного вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що висновки дисциплінарної комісії про вчинення дисциплінарного проступку заступником начальника відділення поліції №2 з превентивної діяльності Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майором ОСОБА_1 є обґрунтованими.
Відповідно до службової характеристики ОСОБА_1 за підписом його безпосереднього керівника начальника Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції Андрія Коцура: «За період служби в поліції та на займаній посаді зарекомендував себе як посередній працівник. Нормативно-правові акти, накази, інструкції, що регламентують діяльність поліції, знає на середньому рівні і використовує їх у повсякденній практичній діяльності».
Також суд враховує не погашене стягнення у позивача у вигляді «суворої догани», накладене на нього згідно наказу ГУ НП у Львівській області № 2078 від 27.07.2022, а доказів його оскарження, апелянт не наводить.
Відповідно до пункту 12 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення, і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
З урахуванням вказаного, оскільки на момент притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за результатами проведеного службового розслідування у позивача було не погашене дисциплінарне стягнення у виді «сувора догана», тому відповідачем правомірно застосовано попередження про неповну службову відповідність відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту.
Однією із загальних рис дисциплінарної відповідальності, якою вона відрізняється від інших видів юридичної відповідальності, є можливість її застосування без рішення суду на підставі вчинення дисциплінарного проступку.
На відміну від адміністративної відповідальності, дисциплінарна відрізняється тим, що підставою її застосування завжди є порушення встановленої організації праці або порушення загальновстановлених зобов`язань, які можуть бути передбачені службовими обов`язками суб`єкта проступку.
Колегія суддів враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно-правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як в службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
За встановлених судом обставин, в контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, колегія суддів вважає, що позивач допустив порушення службової дисципліни, зокрема вимог ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підп. 1, 2, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, підп. 8 п. 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підп. 2, 5 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу IV «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, а службове розслідування проведено відповідачем на підставі та в межах повноважень, відповідно до норм законодавства.
Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Колегія суддів дійшла висновку, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 08.09.2022 за №2533 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , прийнятий обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин та матеріалів справи, що мають значення для їх прийняття, є вмотивованим, законним і підставним, позовні вимоги не підлягають до задоволення, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, апелянтом не подано обґрунтованих доводів на спростування зазначеного судом, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, а доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається. 
Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 27.01.2022 у справі №520/14215/19, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.
У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. 
Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підстав для розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції на підставі статті 139 КАС України у апеляційного суду немає.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року у справі № 380/14217/22 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

                  Головуючий суддя                                        Н.В. Ільчишин

                  Судді                                                              Р.Й. Коваль

                                                                                          В.В. Гуляк

Повний текст постанови складено 29.10.2024