ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2024 р.	Справа № 480/12089/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. ,  Русанової В.Б. ,
за участю: секретаря судового засідання Щурової К.А.
представника позивача Жертовської С.М.,
представника відповідача Дворника С.І.,
представника третьої особи Панченко П.Е.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 (суддя Шаповал М.М.; м. Суми; повний текст рішення складено 12.04.2024) по справі № 480/12089/23
за позовом          Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області  
до          Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області      третя особа           Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 
про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:
Чернеччинська сільська рада Охтирського району Сумської області (далі по тексту – позивач) звернулась до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа: Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі по тексту – ФОП ОСОБА_1 ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-002945 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 02.10.2023.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що спірний висновок є необґрунтованим, не відповідає об`єктивній дійсності та вимогам нормативно-правових актів з питань публічних закупівель.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 по справі № 480/12089/23 в задоволенні позову Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування висновку відмовлено.
Позивач, не погодившись з вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 по справі № 480/12089/23 та ухвалити нове рішення, яким визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-002945 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 02.10.2023.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що позивачем було викладено позицію щодо відсутності обов`язковості норми, тобто імперативності норми для зазначення в тендерній документації інформації про вид договірної ціни (приблизна або тверда). Щодо неврахування ФОП ОСОБА_1 коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, вказує, що мова йде про можливу інфляцію, яка не обов`язково може мати місце, а лише може відбутися протягом будівництва, тобто не конкретні додаткові витрати, а можливі додаткові витрати за 120 днів, тому рішення щодо включення/невключення таких витрат до складу ціни є рішенням самого учасника. Відтак, вважає, що відсутні підстави для відхилення тендерної документації учасника торгів.
Також, вказує, що судом не взято до уваги відсутність посилання відповідачем на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення, як того вимагає пункт 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, саме шляхом розірвання договору підряду, що суперечить нормам Цивільного та Господарського кодексів України.
Крім того, вказує, що, ураховуючи наслідки моніторингу у вигляді вимоги розірвання укладеного за результатами торгів договору, який вже виконано, вжиті відповідачем заходи стосовно порушень, допущених, на думку відповідача, замовником, є неактуальними.
Відповідач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, посилаючись на законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить суд апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Третя особа правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась.
Згідно з ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судовим розглядом встановлено, що позивачем через електронну систему "Рrozorro" проведено процедуру закупівлі - торги з особливостями на "Нове будівництво водогону по вул. Низова буд. № №1-47, пров. Поперечний с. Підлозіївка, Охтирського району, Сумської області (код. ДК 021-2015-45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт). 
16.08.2023 з переможцем торгів - фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір підряду на виконання будівельних робіт № 114 з терміном виконання робіт протягом 120 календарних днів з дати підписання договору з правом передчасного виконання.
З 11.09.2023 по 02.10.2023 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області здійснено моніторинг процедури відкритих торгів з особливостями, проведених Замовником щодо закупівлі робіт за ДК 021:2015: 45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт по об`єкту Нове будівництво водогону по вул. Низова буд. № № 1-47, пров. Поперечний, с. Підлозіївка, Охтирського району, Сумської області ідентифікатор закупівлі UА-2023-07-24-002945-а.
Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-07-24-002945.
Відповідно до вказаного висновку, моніторингом встановлено, що за результатами питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостям (в редакції від 11.07.2023) установлено порушення абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції установлено порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023). 
За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору про закупівлю умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору - порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).
Не погоджуючись з висновком Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-07-24-002945, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та правомірності спірного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-002945 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 02.10.2023.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі".
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14. ч. 1 ст. 1Закону).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю) (абз. 1 ч. 1 ст. 8 вказаного Закону).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до ч. 1 ст. 8 цього Закону, моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Відповідно до ч.ч. 6 та 7 ст. 8 цього Закону, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 "Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення" затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення.
За приписами ч. 10 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Як вбачається з матеріалів справи, за результатом проведеного моніторингу був складений оскаржуваний висновок, при цьому, сама процедура проведення моніторингу не є предметом оскарження в межах даного провадження. У даному випадку, предметом оскарження є лише висновок по суті встановлених порушень.
Так, судовим розглядом встановлено, що за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостям (в редакції від 11.07.2023) відповідачем установлено порушення абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі", а за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції установлено порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023).
За приписами ч. 1 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частиною 2 ст. 22 цього Закону визначені відомості, які зазначаються у тендерній документації.
Частиною 3 ст. 22 Закону визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону).
За правилами ч. 4 ст. 22 Закону, тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Згідно з ч. 1 ст. 26 цього Закону, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.
Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:
1) учасник процедури закупівлі:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
2) тендерна пропозиція учасника:
не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;
викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;
є такою, строк дії якої закінчився;
3) переможець процедури закупівлі:
відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;
не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Згідно з абзацом першим частини шостої статті 33 Закону № 922-VIII, замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.
Відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», від 12.10.2022 №1178 (в редакції від 11.07.2023), замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VІІІ, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі (частина четверта статті 41 Закону № 922-VІІІ).
Згідно з п.3 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» від 01.08.2005 №668 (далі по тексту – Постанова № 668), приблизна (динамічна) договірна ціна - договірна ціна, визначена на основі кошторису, що підлягає коригуванню з урахуванням уточнення обсягів робіт, цін на ресурси та інших підстав, визначених умовами договору підряду; тверда договірна ціна - договірна ціна, визначена на основі твердого кошторису, що може коригуватися лише в окремих випадках за згодою сторін у порядку, визначеному договором підряду.
При цьому, відповідно до пункту 21 Постанови №668, договірна ціна у договорі підряду визначається на основі кошторису як приблизна або тверда. Договірна ціна вважається твердою, якщо інше не встановлено договором. 
У разі укладення договору підряду за результатами торгів (тендеру) вид договірної ціни та вимоги до кошторису визначаються у тендерній документації замовника. Договірна ціна у цьому випадку повинна відповідати ціні, зазначеній у тендерній пропозиції підрядника, визнаного переможцем торгів (тендеру). 
Якщо договір підряду укладається за результатами переговорів сторін, рішення щодо застосування приблизної або твердої договірної ціни, порядку погодження кошторису та проведення розрахунків приймаються за домовленістю сторін. 
У разі коли роботи (будівництво об`єкта) фінансуються із залученням державних коштів, договірна ціна визначається відповідно до вимог нормативних документів у сфері ціноутворення у будівництві.  
Відповідно до п. 1.2 Розділу 1 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, договірна ціна – кошторис, яким визначається вартість будівельних робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі. Відповідно до п. 2.5. розділу 2 вказаної Настанови, вартість будівництва визначається: на стадії визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівель (договірної ціни, яка може встановлюватися твердою або приблизною (динамічною)).
Як встановлено судом, договір за результатами аукціону укладено з учасником - переможцем, Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .
Відповідно до пункту 2.1 проекту договору (додаток 3 до тендерної документації замовника), вартість договору визначається договірною ціною. Договірна ціна робіт визначена в поточних цінах на підставі Кошторисних норм України "Настанова з визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, та Порядку застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення при визначенні вартості будівництва, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 25.06.2021 № 162, і може уточнюватися у порядку, передбаченому зазначеними нормами і нормативами України з ціноутворення, з урахуванням вимог статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Разом з тим, відповідачем зроблено висновок про те, що у Додатку 2 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі» до тендерної документації не зазначено якою має бути договірна ціна (тверда чи динамічна).
Колегія суддів, враховуючи те, що частина 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» не є імперативною щодо зазначення іншої інформації, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації, вказує, що у замовника відсутній обов`язок щодо необхідності зазначення виду договірної ціни (тверда чи диманічна) в тендерній документації, що свідчить про дотримання позивачем абзацу першого частини третьої статті 22 вказаного Закону.
При цьому, варто зауважити, що у даному випадку, як встановлено з матеріалів справи, у додатку №1 до Договору підряду № 114 від 16.08.2023 зазначено, що ціна договору є динамічною, що не суперечить, як умовам тендерної документації, так і поданій тендерній пропозиції ФОП ОСОБА_1 ..
Отже, тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 в цій частині відповідала вимогам щодо предмета закупівлі та умовам тендерної документації, а тому підстави для її відхилення були відсутні.
Щодо висновків відповідача про те, що учасником торгів ФОП ОСОБА_1 , якого визначено переможцем процедури закупівлі, у договірній ціні, не враховані кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, що не відповідає вимогам пункту 5.33 Настанови та пункту 2.1 проекту договору (додатку 3 до тендерної документації Замовника), колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з пунктом 5.33 Кошторисних норм України "Настанова з визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни незалежно від її виду) включаються кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, призначені на відшкодування збільшення вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, спричинене інфляцією, яка може відбутися протягом будівництва.
До того ж, відповідно до пункту 4.41 Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховуються виходячи зі строків будівництва, виду будівництва, структури робіт, вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, врахованих у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні), та на підставі прогнозних індексів цін виробників промислової продукції на наступні періоди, що встановлюються Кабінетом Міністрів України. 
Розрахований розмір цих коштів за узгодженням із замовником включається до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва.
Слід зауважити, що включення до договірної ціни додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, не є імперативною нормою, а включення чи невключення їх в договірну ціну підрядника залежить від ряду факторів, що характерні конкретним відносинам.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що включення розрахованого розміру коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва відбувається лише за узгодженням із замовником, а у разі відсутності такої згоди, включення розрахованого розміру не відбувається.
Верховний Суд, розглядаючи близькі за змістом правовідносини, в постанові від 28.02.2024 у справі №240/26773/22, зазначив, що умовами документації не було встановлено обов`язку надання учасниками обґрунтованих розрахунків щодо визначення розміру коштів на покриття ризику всіх учасників будівництва, а включення до договірної ціни додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, не є імперативною нормою, адже у разі неврахування вказаних витрат, замовник вважає цю вартість врахованою у загальній його ціні тендерної пропозиції.
Верховний Суд погодився з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що учасник процедури закупівлі, з огляду на вимоги тендерної документації замовника, не був позбавлений права самостійно прийняти рішення про відсутність необхідності включення коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами.
При цьому, колегія суддів звертає увагу, що у пункті 10 додатку №1 до договору підряду № 114 від 16.08.2023 враховані кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами.
Отже, замовник у пункті 10 додатку №1 до договору підряду № 114 від 16.08.2023 чітко визначив як визначається та з чого формується договірна ціна учасника закупівлі, серед складових якої, зокрема, є кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами.
Таким чином, учасником, ФОП ОСОБА_1 , дотримано умови тендерної документації та Закону України "Про публічні закупівлі", що також свідчить про відсутність підстав для відхилення замовником пропозиції учасника, а також про дотримання замовником принципів здійснення публічних закупівель і недопущення формального підходу до здійснення закупівель.
Відтак, у зв`язку з відсутністю порушень законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених відповідачем у спірному висновку, відсутні підстави для їх усунення, тобто для припинення зобов`язань за договором.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-002945 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 02.10.2023, а, отже, позовні вимоги Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області підлягають задоволенню.
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За приписами до п. 1, п. 4 ч.1ст.317 КАС України, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права є підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги позивача дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню з постановленням нової постанови про задоволення адміністративного позову.
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області задовольнити.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 по справі № 480/12089/23 скасувати.
Прийняти постанову, якою адміністративний позов Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-002945 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 02.10.2023.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	С.П. Жигилій	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Т.С. Перцова    В.Б. Русанова   	
Повний текст постанови складено  08.11.2024 року