Справа № 991/11652/24
Провадження № 1-кс/991/11711/24

УХВАЛА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
14 жовтня 2024 року                                                                        м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду         ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання                 ОСОБА_2 ,
прокурорів                                                 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
підозрюваного                                         ОСОБА_5 ,
його захисників                                        адвокатів ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169, за підозрою
ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у Російській Федерації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
В С Т А Н О В И Л А :
 
І. Суть клопотання
 
1.1. 07 жовтня 2024 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (надалі – САП) ОСОБА_3 просив змінити застосований щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби на запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. ст. 194 КПК України, а саме: 
1) не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
2) прибувати на першу вимогу до детективів Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52021000000000169;
3) повідомляти детективів, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування з працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», а також з іншими підозрюваними ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 );
5) утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця»;
6) здати на зберігання прокурору, який входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Клопотання обґрунтоване тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України (надалі – НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169, у межах якого, зокрема, 13 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, а 02 квітня 2024 року повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Прокурор посилався на продовження існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, знищення документів та інших речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Також, прокурор повідомив, що з 18 квітня 2024 року до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, тобто сукупний строк на момент звернення із клопотанням тримання під домашнім арештом ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні становить 5 місяців 18 днів. Разом з цим, відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.
А тому, існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на переконання сторони обвинувачення, виключає можливість скасування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 , у зв`язку з чим прокурор наполягав на наявності підстав для зміни запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді застави із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, позаяк більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантують можливості запобігти встановленим ризикам.
1.2. 11 жовтня 2024 року від представника ОСОБА_5 – адвоката ОСОБА_6 надійшли заперечення, у яких він просив відмовити у задоволенні цього клопотання. Наполягав, на тому, що:
– підозра є необґрунтованою; 
– ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, відсутні; 
– матеріали негласних слідчих (розшукових) дій є недопустимими доказами; 
– розмір застави є непомірним; 
– необхідно врахувати характеризуючі ОСОБА_5 відомості. 
ІІ. Позиція учасників судового засідання
 
2.1. Прокурори ОСОБА_3 та ОСОБА_4 клопотання про зміну запобіжного заходу підтримали та просили його задовольнити з наведених у ньому підстав. 
2.2. Адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення цього клопотання та просив застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Посилався на те, що: 
– підозра, висунута ОСОБА_5 , є необґрунтованою;
– усі ризики, на які посилалась сторона обвинувачення, відсутні; 
– у іншому кримінальному провадженні за ОСОБА_5 було внесено заставу у розмірі 8 000 000 грн, а тому його процесуальна поведінка є бездоганною; 
– розмір застави, який просив застосувати прокурор, є непомірним, оскільки щодо майна ОСОБА_5 та членів його родини застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому прокурор переслідує мету взяття підозрюваного під варту; 
– прокурором не надано доказів наявності у ОСОБА_5 інших активів; 
– відсутні підтвердження, що ОСОБА_5 виїжджав за кордон по довідці ГУР; 
– стороною обвинувачення не доведено, що ОСОБА_21 зустрічався з іншими підозрюваними, а тому посилання на протокол НСРД від 19 вересня 2024 року є необґрунтованими; 
– ОСОБА_5 позбавлений користуватись грошовими коштами, які заробляє, а на його утриманні перебуває троє дітей та хвора мати. 
Адвокат ОСОБА_7 заперечував проти задоволенні цього клопотання, з огляду на те, що: 
– у ОСОБА_22 відсутні грошові кошти для сплати у якості застави, оскільки: 
а). усе майно ОСОБА_5 перебуває у арешті; 
b). ОСОБА_5 має борги, які необхідно сплатити; 
с). ОСОБА_5 має проблеми зі здоров`ям; 
– клопотання прокурора не відповідає вимогам ч. 2 ст. 200 КПК України; 
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію своїх захисників та заперечував проти задоволення цього клопотання. У разі покладення обов`язків, просив змінити обов`язок «не відлучатися з м. Києва» на обов`язок «не відлучатись з Київської області», оскільки має хвору матір, яка постійно потребує його допомоги. Посилався на переслідування зі сторони обвинувачення. Крім того, наполягав, що щодо нього відсутні ризики. Наголосив, що все його майно було заарештовано, бізнес втрачено, наявні проблеми із працевлаштуванням, а іншими особами направлено позови щодо повернення позик, які йому надавались. 
ІІІ. Мотиви слідчого судді
 
3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.
3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя
 
Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому ст. 184 КПК України, до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 200 КПК України у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:
– виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;
– існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею
Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169, у межах якого, зокрема, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18 квітня 2024 року у справі № 991/3135/24 до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. 
Зазначена ухвала була переглянута в апеляційному порядку та ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 25 квітня 2024 року залишена без змін.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08 травня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до восьми місяців, тобто до 13 листопада 2024 року.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 29 травня 2024 року у справі № 991/4376/24 відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на нічний домашній арешт з 00 до 05 години.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17 червня 2024 року у справі № 991/5137/24 було продовжено строк тримання під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_5 та обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 червня 2024 року у справі № 991/5223/24 було залишено клопотання захисника ОСОБА_5 – адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу без розгляду. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 серпня 2024 року у справі № 991/7272/24 ОСОБА_5 змінено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. 
3.4. Оцінка обґрунтованості підозри
Зміст повідомлення про підозру
13 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.
Не пізніше жовтня 2021 року ОСОБА_11 , будучи радником Офісу Президента України, вирішив створити організовану групу з метою заволодіння грошима акціонерного товариства «Українська залізниця» (надалі – АТ «Укрзалізниця», Товариство) під час проведення останнім публічних торгів (або за прямими договорами) із закупівлі товарних матеріальних цінностей для власних потреб у виробничо-господарській діяльності шляхом завчасного погодження учасниками організованої групи переможців торгів, забезпечення акцепту їх пропозицій та укладання договорів із ними, умисного створення умов з уникнення реальної конкуренції під час проведення публічних торгів, надання контрольованим організованій групі товариствам переваг порівняно з альтернативними постачальниками товарної продукції та створення для неконтрольованих групою постачальників додаткових перешкод (бар`єрів), які усували можливість участі у публічних закупівлях АТ «Укрзалізниця» або суттєво її ускладнювали.
До складу організованої групи ОСОБА_11 залучив раніше знайомого ОСОБА_14 , який в свою чергу залучив ОСОБА_12 та ОСОБА_5 , яким була визначена роль та виконання функції кураторів за філією «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» (надалі – філія ЦЗВ, ЦЗВ) як структурного підрозділу Товариства, який забезпечував проведення централізованих закупівель товарної продукції на користь Товариства.
Так, в залежності від існуючого попиту та пропозиції на ринках товарів, що поставляються для АТ «Укрзалізниця» через філію ЦЗВ, концентрації їх виробництва, логістичних витрат, інших економічних факторів, розміру (обсягу) договорів, ОСОБА_5 та ОСОБА_12 повинні були висувати до представників суб`єктів господарювання вимогу повернення частини грошей, одержаних від АТ «Укрзалізниця» у вигляді неправомірної вигоди у розмірі від 2% до 15% від вартості/суми оплачених та фактично отриманих грошей.
З моменту утворення організованої групи і до фактичного припинення злочинної діяльності у травні 2023 року до складу організованої групи епізодично залучалися інші службові особи АТ «Укрзалізниця», які з метою збереження займаних посад та систематичного одержання неправомірної вигоди від членів організованої групи сприяли останнім у вчиненні окремих злочинів.
Зокрема, було залучено першого заступника директора філії ЦЗВ ОСОБА_10 , якому за використання свого службового становища всупереч економічним інтересам державного підприємства, зокрема за: (1) укладання договорів від імені Товариства з підконтрольними організованою групою постачальниками на поставку товарної продукції за цінами, що містили предмет заволодіння, зокрема, шляхом їх встановлення понад ринкову вартість товару, (2) передання комерційної таємниці учасникам організованої групи стосовно альтернативних постачальників товарної продукції, (3) створення умов для унеможливлення перемоги у публічних закупівлях таких конкурентів, (4) своєчасну видачу розпоряджень на адресу підконтрольних постачальників та складання заявок на оплату поставленої продукції, – ОСОБА_5 передавав неправомірну вигоду як винагороду за участь у таких злочинах.
Крім того, упродовж листопада 2021 року – травня 2023 року епізодично залучався ОСОБА_19 , який обіймав посаду заступника директора з економічної та інформаційної безпеки Апарату директора з економічної та інформаційної безпеки АТ «Укрзалізниця».
ОСОБА_11 як лідер організованої групи взяв на себе функцію загального управління її протиправною діяльністю; комунікацію з керівництвом державних органів, членами правління АТ «Укрзалізниця»; визначення та розподіл предмету заволодіння між учасниками організованої групи; визначення розміру щомісячної неправомірної вигоди, призначеної керівникам структурних підрозділів АТ «Укрзалізниця» тощо.
З метою сприяння членам організованої групи ОСОБА_11 познайомив ОСОБА_5 зі своїм підлеглим співробітником – керівником управління Головного управління «І» Департаменту захисту національної державності СБ України ОСОБА_20 , який здійснював контроль та координацію дій ОСОБА_5 і ОСОБА_12 , забезпечуючи приховану комунікацію дій групи із ОСОБА_11 , передачу від нього вказівок і доручень, а також одержував від ОСОБА_5 грошову винагороду та передавав частину предмету заволодіння ОСОБА_11 .
Загалом, вчинення таких спільних та умисних злочинних дій ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 та ОСОБА_5 стало наслідком протиправного і безоплатного виведення майна з власності АТ «Укрзалізниця» та забезпечувало щомісячне обернення у такий протиправний спосіб грошових коштів Товариства орієнтовно від 200 до 400 тис. доларів США на користь останніх, відтак загальна сума одержаних організованою групою злочинним шляхом грошових коштів за період з жовтня 2021 по травень 2023 складає приблизно 5 100 000 доларів США, що еквівалентно 168 000 000 грн.
ОСОБА_11 спільно з очолюваною ОСОБА_15 організованою групою, упродовж листопада 2021 року – вересня 2022 року організував вчинення заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» під час закупівлі кабельно-провідникової продукції для потреб Товариства за таких обставин.
Не пізніше липня 2021 року ОСОБА_15 , маючи вплив та авторитет на ринку кабельно-провідникової продукції, створив організовану групу у складі ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , залучивши до вчинюваних ними злочинів службову особу філії ЦЗВ ОСОБА_18 .
Гарантувавши перемогу афілійованих із ним та ОСОБА_17 підприємств у публічних закупівлях філії ЦЗВ кабельно-провідникової продукції шляхом протиправної домовленості із ОСОБА_11 та учасниками очолюваної ним організованої групи, в період з вересня 2021 року по серпень 2022 року, ОСОБА_15 забезпечив:
– заволодіння очолюваної ним організованою групою грошима АТ «Укрзалізниця» за результатами виконання договору від 01 вересня 2021 року № ЦЗВ-02-03921 про поставку кабельно-провідникової продукції шляхом штучного завищення собівартості її виробництва, придбавши сировину для кінцевого товару у реального сектору економіки за ринковою ціною та перепродавши її товариствам з ознаками фіктивності ТОВ «Галактика імпульс», ТОВ «Торговий дім «Поліхім» та ТОВ «Фанверс проект», які по вказаному ланцюгу постачання реалізували цю сировину вже за понад ринкову ціну підконтрольному організованій групі ТОВ «ТД «Український кабель». У подальшому, ОСОБА_15 та ОСОБА_16 забезпечили виготовлення з цієї сировини проводу НлФ-100 та подальший його документальний продаж на користь підконтрольного ОСОБА_17 ТОВ «ТД «Укркабель-Київ», яке й уклало із філією ЦЗВ вказаний договір в умовах обізнаності ОСОБА_10 , як підписанта договору, про реальну вартість цієї кабельно-провідникової продукції. За результатом реалізації цих дій організована група заволоділа грошима АТ «Укрзалізниця» у розмірі 68 979 032,64 грн;
– повторне заволодіння очолюваною ним організованою групою грошима АТ «Укрзалізниця» за результатами виконання договору від 18 травня 2022 року № ЦЗВ-02-00522-01 про поставку кабельно-провідникової продукції за аналогічним протиправним механізмом. Шляхом завищення собівартості сировини, вартість кінцевого продукту (проводу контактного НлФ-100) була завищена в економічно необґрунтований спосіб, та цей продукт зрештою був реалізованиу філії ЦЗВ через підконтрольне учасникам організованої групи ТОВ «ТД «Кабель Центр», за результатом чого організована група заволоділа грошима АТ «Укрзалізниця» у розмірі 36 064 796,47 грн.
Обернувши на свою користь вищезазначені суми грошей, ОСОБА_15 здійснив на виконання досягнутих попередніх домовленостей із ОСОБА_11 розподіл предмету заволодіння шляхом перерахування коштів з банківського рахунку ТОВ «Торговий дім «Український кабель» на банківські рахунки підконтрольного ОСОБА_14 ТОВ «Торговий дім «Метрополіс» та шляхом передання на користь очолюваної ОСОБА_11 та ОСОБА_14 організованої групи за невстановлених досудовим розслідуванням обставин.
Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_5 у пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно, організованою групою, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
02 квітня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Крім того, учасники організованої групи під керівництвом ОСОБА_11 та за участі інших співучасників, здійснюючи «неформальний» контроль фінансово-господарської діяльності і товарно-грошових потоків АТ «Укрзалізниця», упродовж червня-грудня 2022 року заволоділи грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» під час закупівлі трансформаторів силових для потреб Товариства, за таких обставин.
Громадянин республіки Білорусь ОСОБА_8 упродовж 2020 – 2021 років здійснював контроль за мережею товариств (ТОВ «Узелектро», ТОВ «Енергетичний сервіс»), які займалися розповсюдженням (дистрибуцією) на території України трансформаторів силових та комплектних трансформаторних підстанцій до них виробництва групи компаній «Узелектроапарат-Електрощит» – резидентів Республіки Узбекистан, маючи тісні ділові та дружні стосунки із генеральним директором цієї групи підприємств ОСОБА_23 та отримавши від останнього ексклюзивні дилерські повноваження групи компаній на території України.
Орієнтовно наприкінці травня 2022 року ОСОБА_8 з метою використання налагодженого ним механізму поставок (продажів) трансформаторів силових виробництва групи компаній «Узелектроапарат-Електрощит», вирішив реалізувати свої наміри, поставивши трансформатори силові на користь АТ «Укрзалізниця». Для цього ОСОБА_8 залучив власника ТОВ «АДЛ Електронікс» ОСОБА_13 .
ОСОБА_11 надав вказівку ОСОБА_14 сприяти та забезпечити поставку трансформаторів силових на користь АТ «Укрзалізниця». ОСОБА_5 та ОСОБА_13 з відома та за узгодженням ОСОБА_12 і ОСОБА_14 , спираючись на інформацію, доведену ОСОБА_8 , попередньо погодили, що орієнтовний розмір предмета заволодіння за результатами поставок трансформаторів силових становитиме 100% до ціни їх придбання у АТ «Чирчикський трансформаторний завод». Згідно з розробленим планом, постачання мало здійснюватися за ланцюгом постачання на користь підконтрольного ОСОБА_8 ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД», яке здійснювало продаж трансформаторів пов`язаній ТОВ «УЗЕЛЕКТРО» за ціною вдвічі більшою від ціни придбання, а у подальшому ТОВ «УЗЕЛЕКТРО» здійснювало продаж трансформаторів АТ «Укрзалізниця» вже за штучно завищеною вартістю.
Відповідно до наперед розробленого плану на ОСОБА_5 покладалися функції, серед іншого, з надання вказівок підконтрольному йому ОСОБА_10 , які полягали у: (1) підписанні останнім договору на поставку трансформаторів з ТОВ «УЗЕЛЕКТРО», (2) забезпеченні створення документів зі змістом, що дискредитує та/або дискримінує конкурентів ТОВ «Узелектро», (3) видачі рознарядок ТОВ «Узелектро» на поставку силових трансформаторів та підписання заявок на оплату ТОВ «Узелектро» за поставлену продукцію.
З метою створення перешкод для участі у перемовинах одного із потенційних постачальників трансформаторів силових ТОВ «Стан-Комплект» ОСОБА_11 організував складання 30 вересня 2022 року листа за № 5/7/8/1-12487, спрямувавши його за узгодженим планом дій до АТ «Укрзалізниця». Разом з тим, аналогічні дії ОСОБА_11 стосовно ТОВ «Узелектро» не вчиняв, попри наявність у відкритому доступі інформації про пов`язаність групи компаній «Узелектроапарат-Електрощит» із російськими активами та можливість встановлення громадянства ОСОБА_8 республіки Білорусь.
04 жовтня 2022 року ОСОБА_19 організував складання та підписання листа № ЦЦБ-12/2976 від 04 жовтня 2022 року, яким продублював інформацію, викладену у листі СБ України від 30 вересня 2022 року № 5/7/8/1-12487, та забезпечив направлення в адресу Філії ЦЗВ для вжиття заходів щодо недопущення розгляду та оцінки пропозиції ТОВ «Стан-Комплект», що було використано ОСОБА_10 для подальшого відхилення пропозиції ТОВ «Стан-Комплект», яка була економічно вигідніша за пропозицію ТОВ «Узелектро».
Таким чином, було забезпечено укладання договору між філією ЦЗВ та ТОВ «Узелектро» від 22 грудня 2023 року за № ЦЗВ-07-04522-01 на загальну суму 374 092 200 грн з ПДВ (з урахуванням додаткових угод 310 457 500,00 грн без ПДВ), 28 грудня 2023 року філія ЦЗВ перерахувала авансовий платіж у сумі 93 523 050 грн.
Надалі, ОСОБА_8 забезпечив укладання між АТ «Чирчикський трансформаторний завод» та ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД» договорів про купівлю трансформаторів.
За вказівкою ОСОБА_8 контрольовані ним директори ТОВ «Узелектро» ОСОБА_9 і ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД» уклали договір поставки вказаних трансформаторів, за допомогою якого було приховано фактичну вартість.
За вирахуванням витрат, пов`язаних із доставкою трансформаторів силових з Республіки Узбекистан до України, різниця між собівартістю їх придбання товариствами, підконтрольними ОСОБА_8 , та їх ціною реалізації філії ЦЗВ становить 161 989 788,51 грн (без ПДВ), тобто 52% від загальної суми договору.
Філія «ЦЗВ» здійснила перерахунок коштів на користь ТОВ «Узелектро» на загальну суму 210 240 465,63 грн з ПДВ.
Таким чином, обсяг надлишково перерахованих коштів складає 94 781 454,63 грн (без ПДВ).
Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_5 у пособництві в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно, організованою групою, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри
Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.
Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри підтверджується наданими прокурором матеріалами, зокрема:
– показаннями свідка ОСОБА_24 , допитаного слідчим суддею 18 січня 2024 року, який повідомив обставини організації ОСОБА_11 організованої групи за участю ОСОБА_14 , ОСОБА_5 та ОСОБА_25 , які контролювали поставки товарної продукції на користь АТ «Укрзалізниця» та які із залученням посадових осіб товариства ОСОБА_10 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 діяльності групи у забезпеченні укладання договорів з підконтрольними групі юридичними особами. За твердженням свідка, ОСОБА_11 з ОСОБА_14 контролювали фінансові потоки, забезпечили контроль над певними службовими особами низки юридичних осіб, у тому числі шляхом призначення на посади підконтрольних осіб. Крім того, свідок повідомив, що ОСОБА_5 отримав вказівку від ОСОБА_11 та ОСОБА_14 забезпечити перемогу та укладання договорів філією ЦЗВ із ТОВ «Узелектро» та ТОВ «Еліз», розподіливши між ними номенклатуру. В ході забезпечення укладання договору із ТОВ «Узелектро» безпосереднє сприяння надавав ОСОБА_19 . Зі слів свідка, ОСОБА_19 підготував довідку про те, що один з потенційних постачальників трансформаторів – ТОВ «Стан-Комплект» мав зв`язки із Російською Федерацією, що було використано для відхилення пропозиції цього ТОВ. Лист аналогічного змісту був підготовлений ОСОБА_11 . Також, за твердженням свідка, для підтримання прихованого зв`язку ОСОБА_11 із підлеглими йому учасниками групи використовувався ОСОБА_20 ;
– протоколом за результатами оперативно-розшукового заходу – аудіо-, відеконтролю особи від 08 липня 2022 року, в ході якого зафіксовано розмови ОСОБА_5 з ОСОБА_10 , під час яких ОСОБА_11 згадується як «смотрящий» за Товариством та особа, чиї команди він виконує. 01, 04, 05, 06 липня 2022 року в ході розмов ОСОБА_5 з ОСОБА_10 та ОСОБА_13 обговорювалися обставини постачання трансформаторів, подальший розподіл номенклатур трансформаторів силових між постачальниками та вирішувалося забезпечити подальші поставки трансформаторів, а також згадувалися факти контактування з « ОСОБА_29 », обговорювалися обставини усунення від участі у закупівлі ТОВ «Стан-комплект» через те, що воно перешкоджає укладенню договору, у зв`язку з пропозицією нижчої ціни;
– протоколом результатами проведення НСРД – аудіоконтролю особи від 19 вересня 2024 року щодо прохання ОСОБА_5 зустрітись із іншими підозрюваними у цьому провадженні; 
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіо-, відеоконтролю особи від 29 вересня 2022 року, у якому зафіксовано розмови ОСОБА_5 з ОСОБА_10 від 08 серпня, 06 вересня 2022 року щодо ТОВ «Стан-Комплект», а також інші обставини постачання трансформаторів, при цьому ОСОБА_11 знову згадується як особа, яка контролює ОСОБА_5 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіо-, відеоконтролю особи від 21 лютого 2023 року, згідно з яким 29 грудня 2022 року ОСОБА_5 обговорював з ОСОБА_12 виплату ТОВ «Узелектро» авансового платежу у розмірі 93 млн грн та зазначав, що на цьому етапі вони отримають з цієї суми 10 млн грн; 29 грудня 2022 року ОСОБА_5 зустрівся із ОСОБА_20 та в ході розмови відзвітував йому (для передачі інформації ОСОБА_11 ) про оплату на користь «узбеків» авансу у розмірі 93 млн грн та 18 млн грн та повідомив, що у цих грошах він «врахував» « ОСОБА_29 »; зустрівся із ОСОБА_19 , в ході розмови передав останньому неправомірну вигоду у вигляді двох мобільних телефонів iPhone 14 Pro Max та обговорював з ним залучення до протиправних домовленостей інших посадових осіб товариства; 17 січня 2023 року ОСОБА_5 передав гроші як частину предмету заволодіння ОСОБА_19 ; 18 січня 2023 року ОСОБА_5 в розмові із ОСОБА_12 зазначив, що зустрівся із ОСОБА_13 , і той передав йому частину предмету заволодіння по трансформаторам; 23 січня 2023 року, ОСОБА_5 зустрівся з ОСОБА_20 та передав йому гроші за сприяння і невикриття діяльності організованої групи та забезпечення «контакту» із ОСОБА_11 , крім того, намагався вже вдруге передати частину предмету заволодіння ОСОБА_11 у розмірі 50 тис доларів США «за трансформатори»; 15 лютого 2022 року ОСОБА_5 передав ОСОБА_20 частину предмету заволодіння за результатами виконання АТ «Укрзалізниця» договору із ТОВ «Узелектро» у розмірі 50 тис доларів США для передачі ОСОБА_11 ;
– протоколом за результатами здійснення НСРД – аудіоконтролю особи від 08 травня 2023 року, у якому зафіксовано відомості щодо отримання ОСОБА_12 звіту від ОСОБА_5 про забезпечення ОСОБА_13 подальших поставок трансформаторів силових, а також про те, що останній стосовно цього тримає постійний телефонний зв`язок із ОСОБА_10 , і що ОСОБА_10 готовий в будь-який момент оплачувати вартість поставлених трансформаторів. Також, ОСОБА_5 спонукав ОСОБА_13 , щоб він налаштовував представників ТОВ «Узелектро» на найшвидшу поставку трансформаторів, оскільки філія ЦЗВ «готова» платити «бабки»; 
– протоколом огляду від 15 січня 2024 року, у якому зафіксовано записи розмов, що відбулися всередині автомобіля, яким користувався ОСОБА_5 , зокрема, щодо поставок трансформаторів силових; 
– протоколом за результатами здійснення НСРД – аудіоконтролю особи від 20 червня 2023 року, згідно з яким зафіксовано розмову між ОСОБА_15 та ОСОБА_16 щодо осіб, які пропонують їм фінансову схему сплати грошей за надане сприяння у постачанні кабельно-провідникової продукції групі компаній, яка контролюється ОСОБА_15 – ОСОБА_17 , на користь АТ «Укрзалізниця». В ході розмови згадувалися ОСОБА_14 , ОСОБА_5 та ОСОБА_11 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіоконтролю особи від 09 січня 2024 року, у якому зафіксовано обговорення ОСОБА_11 в контексті його впливу на АТ «Укрзалізниця» і його можливостей вільного спілкування і вирішення питань у заступнику Офісу Президента України ОСОБА_30 та керівника Офісу Президента України ОСОБА_31 ; 
– протоколами за результатами проведення ОРЗ – візуального спостереження за особою від 23 червня, 08 липня, 29 вересня 2022 року, відповідно до яких зафіксовані зустрічі ОСОБА_5 та ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_26 , ОСОБА_14 , ОСОБА_27 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД від 22 листопада 2022 року, у якому зафіксовано зустріч ОСОБА_5 з ОСОБА_13 ; 
– протоколом за результатами проведення НСРД – візуального спостереження за особою в публічно доступних місцях від 21 лютого 2022 року, відповідно до якого зафіксовано зустріч ОСОБА_5 та ОСОБА_20 в салоні авто ОСОБА_5 ;
– протоколом про результати проведення НСРД – візуального спостереження за особою в публічно доступних місцях від 18 квітня 2023 року, у якому зафіксовано зустріч ОСОБА_5 та ОСОБА_19 ; 
– протоколом огляду від 24 жовтня 2023 року електронної пошти ОСОБА_12 , з якого вбачається, що ОСОБА_12 утримує список товариств, зокрема, ТОВ «Торум», ТОВ «Альянс Груп», ТОВ «Берислав Реммаш», ТОВ «Мантікор», ТОВ «Азот Імпекс», ТОВ «Адс Сервіс», ТОВ ПВК «Альтаір», ТОВ «Текстиль-Контакт», ТОВ «Укркабель-Київ», ТОВ «Форум Трейд Логістік», ТОВ «Тускар» та ін. Таблиця із найменуванням цих товариств містить реквізити договорів, дати їх укладання із АТ «Укрзалізниця», найменування продукції, суми контрактів обсягів поставленого, фактично сплачених грошей АТ «Укрзалізниця»;
– протоколом огляду від 29 грудня 2023 року ноутбуку ОСОБА_5 , в ході здійснення якого виявлено файли щодо участі юридичних осіб у постачанні товарів АТ «Укрзалізниця» та розміру відсотків, які вони мали сплачувати від отриманої виручки;
– протоколом огляду від 08 липня 2023 року, яким оглянуто термінал мобільного зв`язку ОСОБА_5 , в ході якого виявлене його листування з ОСОБА_10 , ОСОБА_27 , ОСОБА_14 , виявлено чистий аркуш паперу з печаткою ТОВ «Узелектро» і підписом його директора ОСОБА_9 , файл із найменуваннями постачальників філії ЦЗВ з сумами, перерахованими на їх рахунки в листопаді – грудні 2022 року, серед яких, зокрема, наявні ТОВ «Еліз» та ТОВ «Узелектро»;
– протоколом огляду від 14 серпня 2023 року, яким оглянуто файл-звіт сформований з мобільного телефону ОСОБА_10 , в ході якого виявлене його листування з ОСОБА_32 , ОСОБА_5 ;
– протоколом обшуку від 22 травня 2023 року автомобіля ОСОБА_5 , в ході якого виявлено чорновий запис із розрахунками собівартості трансформаторів силових, ціни із ПДВ, ціни продажу та різниці між собівартістю та ціною продажу;
– листом Департаменту захисту національної державності СБ України від 30 вересня 2022 року № 5/7/3/1-12487 за підписом ОСОБА_11 , адресованим АТ «Укрзалізниця», згідно з яким ТОВ «Стан-Комплект» має зв`язки із особами, які підтримували агресію РФ щодо України та мали частки у статутному капіталі товариства;
– договором поставки силових трансформаторів виробництва АТ «Чирчикський трансформаторний завод» № ЦЗВ-07-04522-01 від 22 грудня 2022 року, укладеним між філією ЦЗВ АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «Узелектро»;
– договором поставки № УЗ2022-4 від 05 грудня 2022 року, укладеним між ТОВ «Узелектро» та ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД»;
– контрактами, укладеними між ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД» та АТ «Чирчикський трансформаторний завод», про придбання трансформаторів силових;
– актами приймання-передачі трансформаторів, укладених між АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «Узелектро»;
– договорами поставки кабельно-провідникової продукції № ЦЗВ-02-03921-01 від 01 вересня 2021 року, укладеним філією ЦЗВ із ТОВ ТД «Укркабель-Київ», № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року, укладеним між філією ЦЗВ ТОВ ТД «Кабель-Центр», додатковими угодами та рознарядками до них;
– інформацією про перерахування коштів з рахунків АТ «Укрзалізниця» за договорами поставки кабельно-провідникової продукції № ЦЗВ-02-03921-01 від 01 вересня 2021 року та № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року;
– письмовою консультацією спеціаліста від 21 лютого 2024 року, якою встановлена економічна різниця між цінами продажу на користь АТ «Укрзалізниця» кабельно-провідникової продукції та її закупівлі, в тому числі, сировини, у виробника, що становить особливо великий розмір; 
– іншими доказами.
Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.
Крім того, слідчий суддя відхиляє посилання сторони захисту на недопустимість протоколів, отриманих за результатами негласних (слідчих) розшукових дій, оскільки на етапі здійснення досудового розслідування слідчий суддя не наділений повноваженням надавати таку оцінку, як і встановлювати їх відповідність приписам ст. 98 КПК України. Натомість, як вже було зазначено раніше, слідчий суддя має у сукупності оцінити надані сторонами докази та встановити достатність підстав ймовірної причетності особи до вірогідного вчинення злочину, або ж їх відсутність. 
3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків:
– переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
– знищити документи та інші речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
– незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні;
– перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до особливо тяжких злочинів. Також слід врахувати, що зазначені кримінальні правопорушення приміткою до ст. 45 КК України віднесені до корупційних, що виключає застосування інститутів звільнення від відбування покарання з випробуванням (ч. 1 ст. 75 КК України) та призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом (ч. 1 ст. 69 КК України).
На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).
Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.
Під час оцінки цього ризику слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 має досвід перетину кордону під час запровадженого на території України режиму воєнного стану, зокрема, 13 серпня 2022 року та 12 грудня 2022 року. 
Так, у протоколі від 21 лютого 2023 року, ОСОБА_5 у розмові із невстановленою особою від 14 лютого 2023 року повідомляє, що ОСОБА_12 за гроші у розмірі 7 тис. доларів США придбав підроблену медичну довідку про захворювання на епілепсію, що надає йому як право вільно залишати територію України у будь-який час, так і унеможливлює його призов на військову службу. При цьому, ОСОБА_5 повідомив співрозмовнику, що планує придбати собі аналогічну підроблену довідку в якій буде відображено, що він начебто хворий на цукровий діабет та астму, на що співрозмовник порадив також розглянути варіант зазначення у медичній довідці (висновку) наявності у нього начебто захворювання серця – гіпертонії. 
У протоколі від 08 травня 2023 року ОСОБА_5 у розмові із ОСОБА_19 обговорював порядок виїзду за кордон та проблеми, що із цим пов`язані, а також повідомив, що наступного разу буде оформляти документи через посадових осіб Міністерства оборони України. 
Упродовж 23 березня – 04 квітня 2023 року ОСОБА_5 перебував за кордоном та відпочивав завдяки отриманому дозволу через посадових осіб Міністерства оборони України. Під час подальшої приватної розмови ОСОБА_5 підтвердив факт виїзду за кордон для відпочинку та вказав, що підставою для виїзду стала довідка, видана Міністерством оборони України.
З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин, посилання сторони захисту на належну процесуальну поведінку підозрюваного не можуть нівелювати існування цього ризику, а натомість така поведінка ОСОБА_5 підтверджує дієвість попередньо застосованих запобіжних заходів.
Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів прокурора щодо наявності цього ризику.
3.7. Щодо ризику знищення документів та інших речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Доводи сторони обвинувачення про наявність цього ризику обумовлені тим, що ОСОБА_5 раніше вживав заходи щодо знищення речей і документів, які містили відомості, що становлять предмет доказування у цьому кримінальному провадженні.
Зокрема, у протоколі НСРД від 21 лютого 2023 року зафіксовано розмову, у якій 29 грудня 2022 року ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_19 , про те, що він домовився з працівниками СБУ щодо реєстрації кримінального провадження за фактом постачання трансформаторів АТ «Укрзалізниця» з метою вилучення ними оригіналів документів та приховання їх від працівників НАБУ. 
У протоколі НСРД від 26 березня 2024 року відображено розмову, у якій 19 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_20 про те що до нього приходили працівники НАБУ, проводили процесуальні дії та запитували, чи передавав ОСОБА_5 грошові кошти ОСОБА_20 , а на запитання ОСОБА_20 підозрюваний повідомив, що на скопійованих в нього під час обшуку мобільних телефонах відсутня переписка з ним особисто, як і інформація, яка може викрити діяльність всієї групи. 
У протоколі НСРД від 08 травня 2023 року під час спілкування зі службовою особою АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_5 погодився зробити оновлену таблицю (список інформації щодо постачальників, які є контрольованими, та розміру обороту грошей за поставлену ними товарну продукцію, а також щодо розміру неправомірної вигоди, яку вони повинні повернути за забезпечення їм перемоги у публічних закупівлях), позаяк попередню він знищив у зв`язку з проведеними у нього слідчими діями. 
За таких обставин, оскільки ОСОБА_5 постійно вживає заходів щодо видалення інформації, наявні підстави вважати існування зазначеного ризику доведеним.
3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні
Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:
– по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;
– по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Слідчий суддя вважає наявним такий ризик, враховуючи зафіксовані у межах цього кримінального провадження розмови ОСОБА_5 , у яких він обговорював з іншими особами:
– план здійснення тиску на постачальників газу АТ «Укрзалізниця» для забезпечення інтересів третіх осіб, зацікавлених в постачанні газу АТ «Укрзалізниця» та отримання від них частки доходу;
– стверджував, що максимальну ефективність у вчиненні кримінальних правопорушень надають інші працівники АТ «Укрзалізниця», яких потрібно максимально «корумповать»; 
– обговорював залучення до сприяння діяльності організованої групи посадових осіб АТ «Укрзалізниця». 
Зокрема, 29 червня 2022 року у розмові з ОСОБА_10 . ОСОБА_5 повідомив, що з 17 до 18 години буде зустрічатись з ОСОБА_14 з метою впливу останнього на «Тьотю» - ОСОБА_26 , інакше «Ми не зробимо навіть йому зарплати». 
Крім того, 01 березня 2023 року ОСОБА_5 обговорював з невстановленою особою, що у разі недосягнення згоди із постачальником СБУ напише лист, що постачальники є колаборантами та останнім буде обмежено доступ до участі в торгах АТ «Укрзалізниці» на значний проміжок часу, а у розмові від 26 квітня 2023 року підозрюваний обговорював з ОСОБА_12 , прохання ОСОБА_20 підготувати інформацію щодо службової особи АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_26 («тьотя») для початку її «розробки» силами СБУ, оскільки вона створює проблеми для учасників організованої групи.
У протоколі НСРД від 19 вересня 2024 року зафіксовано, що 09 лютого 2024 року ОСОБА_15 повідомив ОСОБА_16 про телефонний дзвінок ОСОБА_5 та його прохання зустрітись. 
Враховуючи встановлені слідчим суддею фактичні обставини, наразі існує ймовірність того, що підозрюваний може впливати на осіб, які можуть бути свідками у кримінальному провадженні, як і на інших підозрюваних. 
Крім того, слідчий суддя відхиляє посилання сторони захисту на те, що факт такої зустрічі не доведено, а розмова велась за відсутності ОСОБА_5 , позаяк слідчий суддя наділений повноваженнями надати оцінку зібраним матеріалам досудового розслідування у контексті ймовірного настання цього ризику, а не достовірного встановлення таких подій.
3.8. Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Слідчий суддя вважає доведеним існування цього ризику, враховуючи встановлення ймовірної наявності у підозрюваного зв`язків із представниками органів СБУ, які можуть бути використані ним для протидії кримінальному провадженню, а також ступінь використаної конспірації щодо ймовірного здійснення протиправної діяльності.
Підтвердженням обґрунтованості таких доводів є зміст розмов, зафіксованих під час проведення НСРД, у яких ОСОБА_5 просив ОСОБА_20 контролювати («моніторити»), чи не зацікавились його діяльністю працівники НАБУ (протоколи від 21 лютого 2023 року).
3.9. Щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу
З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження продовження застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення його належної процесуальної поведінки.
Водночас, застосований до підозрюваного запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також особою підозрюваного, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 200 КПК України, прокурор посилався на виникнення після прийняття попереднього рішення нових обставин, які зумовлюють необхідність зміни щодо ОСОБА_22 запобіжного заходу. Зокрема, 25 вересня 2024 року було розсекречено протокол про результати здійснення НСРД від 19 вересня 2024 року, у якому зафіксовано, що підозрювані ОСОБА_16 та ОСОБА_15 обговорюють телефонний дзвінок ОСОБА_5 до ОСОБА_15 щодо зустрічі, про що його також прохав ОСОБА_10 . Цим доводам прокурора слідчий суддя надала оцінку під час встановлення щодо підозрюваного існування ризиків, а також враховує під час вирішення питання щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує доводи прокурора про вагомість наявних доказів щодо вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, встановлені ризики.
Крім того, слідчий суддя бере до уваги твердження сторони захисту про належну процесуальну поведінку підозрюваного, відомості про його матеріальний та сімейні стани, стан здоров`я, та інші характеризуючі його фактичні обставини. 
Прокурор прохав змінити стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби на запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень. 
Такий розмір застави прокурор обґрунтовував матеріальним станом ОСОБА_5 , а саме: 
– значною кількість зареєстрованого на ОСОБА_5 або його на близьких осіб рухомого та нерухомого майна; 
– доходом ОСОБА_5 упродовж 2021 – 2022 років близько 4 млн грн, що корелюється з періодом діяльності організованої групи; 
– фіксування у протоколах НСРД від 21 лютого 2023 року та від 08 травня 2023 року відомостей про наявність у власності ОСОБА_5 нафтобази, в яку він інвестував 4 млн грн.
Прокурор зважав на внесення ТОВ «Флайбрідж» у межах іншого провадження за ОСОБА_5 застави у розмірі 8 000 000 грн. Разом з тим, наголошував, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні трьох особливо тяжких злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, якими заподіяна шкода майже у 200 млн грн. 
Слідчий суддя погоджується із видом запобіжного заходу, на який просив змінити прокурор застосований щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки запобіжний захід у вигляді застави є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні прокурора, а застосування щодо підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не забезпечить досягнення його мети та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Запобіжний захід у вигляді застави є досить ефективним, позаяк в його основу покладено економічну зацікавленість підозрюваного у збереженні грошових коштів. У випадку сплати застави за підозрюваного іншими фізичними та/або юридичними особами, у останнього виникають відповідні моральні та/або матеріальні зобов`язання, які забезпечують його належну процесуальну поведінку. За таких умов у разі невиконання підозрюваним покладених на нього обов`язків державний примус реалізується у вигляді реальної загрози втрати заставодавцем грошових коштів. 
Отже, застава є досить дієвим запобіжним заходом, що з одного боку не створює для особи такого широкого кола обмежень прав і свобод як більш суворі запобіжні заходи, а з іншого – є запобіжником, що стримує особу від проявів неналежної процесуальної поведінки.
Разом з тим, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.
Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза втрати грошових коштів стримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.
Враховуючи встановлені ризики, слідчий суддя дійшла висновку, що застава у визначених законом межах, з урахуванням усіх обставин справи, здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків. 
На переконання слідчого судді, підозрюваному слід змінити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби на запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень, що є достатнім і цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик втрати грошових коштів буде фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків.
Слідчий суддя відхиляє посилання сторони захисту щодо скрутного матеріального стану ОСОБА_5 , позаяк (1) розмір застави слідчий суддя визначає у межах, прямо передбачених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, (2) запобіжний захід у іншому кримінальному провадженні не може гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного у межах цього провадження, а (3) сторона захисту не надала підтвердження працевлаштування ОСОБА_5 у службі таксі та здійснення ним витрат на утримання дітей та матері. 
Слідчий суддя належним чином врахував накладення на майно ОСОБА_5 арешту та наявність у нього боргових зобов`язань, що сприяло зменшенню розміру застави, однак не нівелювало у повному обсязі необхідність застосування такого запобіжного заходу. 
Прикметно, що у справі за позовом ОСОБА_33 до ОСОБА_5 представником позивача був адвокат ОСОБА_7 , що у цьому провадженні представляє інтереси підозрюваного. Це факт викликає сумнів у слідчого судді щодо характеру стосунків ОСОБА_33 та ОСОБА_5 .
Крім того, слідчий суддя відхиляє посилання захисту на неналежний стан здоров`я підозрюваного, позаяк запобіжний захід у вигляді застави не створює обмежень щодо отримання належної медичної допомоги, як і відповідні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України. 
3.10.Щодо покладення на підозрюваного обов`язків
З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного наявні підстави для покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:
– не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
– прибувати на першу вимогу до детективів Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52021000000000169;
– повідомляти детективів, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
– утримуватися від спілкування з працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», а також з іншими підозрюваними ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 );
– утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця»;
– здати на зберігання прокурору, який входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.
Слідчий суддя відхиляє посилання підозрюваного на покладення обов`язку не відлучатися за межі Київської області, позаяк (1) саме обов`язок не відлучатись за межі м. Києва дозволяє ефективно запобігати ризику його переховування, а також (2) ОСОБА_5 повідомив про попередні звернення до детектива щодо надання дозволів для виїзду за межі м. Києва та їх задоволення. 
Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, – два місяці, але у межах строку досудового розслідування.
За таких підстав клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :
 
1. Клопотання – задовольнити частково.
2. Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби на запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:
Код ЄДРПОУ: 42836259
Номер рахунку за стандартом ІВАN: НОМЕР_1 .
3. Покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:
– не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
– прибувати на першу вимогу до детективів Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52021000000000169;
– повідомляти детективів, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
– утримуватися від спілкування з працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», а також з іншими підозрюваними ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 );
– утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця»;
– здати на зберігання прокурору, який входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків визначити два місяці, тобто до 15 грудня 2024 року включно, але у межах строку досудового розслідування.
4. Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, детективу (слідчому), прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до детектива (слідчого), прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК України.
5. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 .
6. У решті клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1