УХВАЛА
23 грудня 2024 року                                                                                            
м. Київ
 
справа № 753/271/19 
провадження № 61-16411ск24
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2024 року 
у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання та встановлення факту незаконного виселення з квартири, відшкодування матеріальної шкоди,
УСТАНОВИВ:
1.                 06 грудня 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач) подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2024 року (повний текст складений 16 вересня 2024 року) у справі № 753/271/19.
 
2.                 Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
І. Щодо строку на касаційне оскарження
3.                 Згідно з частиною першою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
4.                 Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК).
 
5.                 Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК).
 
6.                 За змістом пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК).
 
7.                 03 липня 2024 року судом апеляційної інстанції було оголошено вступну та резолютивну частини постанови, а 16 вересня 2024 року складено її повний текст. Касаційну скаргу позивач подала до Верховного Суду 06 грудня 2024 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК, який обчислюється з дня складення повного судового рішення. Заяву про поновлення пропущеного процесуального строку позивачне подала, жодного обґрунтування поважності причин пропуску цього строку не навела, також не вказала дату отримання нею копії постанови суду апеляційної інстанції і не надала доказів, які це підтверджують.
 
8.                 Згідно з абзацом першим частини третьої статті 393 ЦПК касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу після спливу строків, визначених у статті 390 ЦПК, має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
 
9.                 Враховуючи викладені обставини, позивач має подати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій обґрунтувати підстави для такого поновлення та надати докази поважності причин пропуску цього строку.
 
ІІ. Щодо сплати судового збору 
10.            До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону(пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК).
 
11.            Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
12.            У даній справі позивач з позовом про визнання та встановлення факту незаконного виселення з квартири, відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 662 290,00 грн звернулася до суду у січні 2019 року.
 
13.            За змістом підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання цією особою позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
 
14.            Згідно зі статтею 7 Закону України від 23 листопада 2018 року            № 2629-VІІІ «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі з 01 січня 2019 року становив 1 921,00 грн.
 
15.            За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (абзац перший частини третьої статті 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
16.            Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.
 
17.            З урахуванням наведеного розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 14 782,60 грн, виходячи з наявності вимоги немайнового характеру (1 921,00 грн х 0,4 х 200% = 1 536,80 грн) та вимоги майнового характеру (662 290,00 грн х 1% х 200% = 13 245,80 грн).
 
18.            За таких обставин позивач має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі 14 782,60 грн або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
 
19.            Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
20.            Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI.
 
ІІІ. Недоліки, які необхідно усунути
 
21.            Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхомподання до Верховного Суду:
1) заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з обґрунтуванням підстав для такого поновлення та наданням доказів поважності причин пропуску цього строку;
2) документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 14 782,60 грн, або документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
У разі подання вказаних документів через підсистему «Електронний Суд» позивачмає надати докази їх надсилання іншим учасникам справи листом з описом вкладення або до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд».
У разі ж подання цих документів засобами поштового зв`язку, їхні копії мають бути надані суду відповідно до кількості учасників справи.
22.            За змістом частини другої статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
23.            В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).
 
24.            Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу (абзац другий частини третьої статті 393 ЦПК).
 
25.            Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК, Суд
УХВАЛИВ:
1.                 Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2024 року у справі № 753/271/19залишити без руху.
 
2.                 Запропонувати  ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження з обґрунтуванням підстав для такого поновлення і надати докази поважності причин пропуску цього строку, а також сплатити судовий збір у встановленому розмірі або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону.
 
3.                 У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, або буде відмовлено у відкритті касаційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                       П. І. Пархоменко