ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 р. 	Справа № 520/14147/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Макаренко Я.М. ,  Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління житлово-комунального господарства та будівництва  Лозівської міської ради Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2024, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., м. Харків, повний текст складено 19.08.24  по справі № 520/14147/24
за позовом               Управління житлово-комунального господарства та будівництва  Лозівської міської ради Харківської області  
до               Північно-східного офісу Держаудитслужби   за участю   третьої особи                Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮРАЙ ЛТД" 
про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ
Управління житлово-комунального господарства Лозівської міської ради Харківської області (далі по тексту – позивач, замовник) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту – відповідач, Держаудитслужба, контролюючий орган), Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРАЙ ЛТД» (далі по тексту – третя особа, ТОВ «ЮРАЙ ЛТД»), в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу Північно-східного офісу Держаудитслужби від 07 травня 2024 року до закупівлі з унікальним номером оголошення UA-2023-11-06-001669-a.
В обґрунтування позовних вимог зазначено про неправомірність Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, оприлюдненого в електронній системі закупівель за номером UA-2023-11-06-001669-a від 07.05.2024, як такого, що прийнятий з порушенням вимог чинного законодавства та порушує права позивача на здійснення закупівель товарів, робіт, послуг задля забезпечення своїх потреб, а тому підлягає скасуванню.
Серед порушень, допущених відповідачем при складанні спірного Висновку, вказує на не конкретизацію відповідачем способу усунення виявленого порушення. На переконання позивача, не зрозумілим є чи має позивач звертатись до третьої особи із пропозицією про припинення укладеного договору № 612 від 02.11.2023 за згодою сторін. До того ж, у випадку відмови ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» у який інший спосіб замовник має виконати встановлену вимогу про припинення зобов`язань за укладеним договором № 612 від 02.11.2023, оскільки відповідно до положень ГК України, ЦК України та Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 р. № 668 (далі по тексту – Постанова № 668), внесення змін або розірвання договору допускається лише за згодою сторін. 
Отже, оскаржуваний Висновок та вимога про розірвання укладеного договору через збільшення загальної договірної ціни на суму 40,73 грн не відповідає критерію пропорційності, особливо з урахуванням того, що позивачем вдалося залучити підрядника ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» з ціною пропозиції 7459995,98 грн, яка більш ніж на пів мільйона є меншою раніше оголошеної закупівлі, що не відбулась.
Зауважив, що роботи ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» були розпочаті своєчасно і зауваження щодо термінів та якості їх виконання у замовника відсутні, відтак, розірвання договору призведе до репутаційних та фінансових збитків як позивача, так і третьої особи.
Наполягав, що встановлені об`єми робіт у технічній специфікації закупівлі UA-2023-10-20-007777-a, яка не відбулась, та об`єми робіт приведені у дефектному акті на «Капітальний ремонт внутрішньоквартальної дороги з елементами благоустрою центр та Авилівка (у межах буд. 7 по вулиці Соборній, буд. 2 по вулиці Привокзальній, буд. 26 по вул. Богданівській) у м. Лозова Харківської області (з облаштуванням роз`їзного майданчика)» по договору № 612 від 02.11.2024 є однаковими, що спростовує висновок відповідача про те, що технічні та кількісні характеристики предмета закупівлі відрізняються від вимог, що були визнані замовником у складі тендерної документації відміненої процедури відкритих торгів.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 по справі № 520/14147/24 відмовлено у задоволенні позову Управління житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради Харківської області (вул. Козацька, буд. 5, м. Лозова, Лозівський р-н, Харківська обл., 64602, код ЄДРПОУ 22682313) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61022, код ЄДРПОУ 40478572), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮРАЙ ЛТД" (вул. Соборності, буд. 46, оф. 123, м. Полтава, Полтавська область, 36003, код ЄДРПОУ 42322645) про визнання протиправним та скасування висновку.
Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 по справі № 520/14147/24 та прийняти нове судове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі; судові витрати стягнути з відповідача.
Апеляційна скарга мотивована твердженнями про незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, як такого, що прийняте внаслідок неправильного застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права, при неповному дослідженні матеріалів справи та залишення поза увагою фактичних обставин у справі, що у розумінні статті 317 КАС України є підставою для скасування такого рішення.
Спростовуючи висновок контролюючого органу про невідповідність, яка виникла між об`ємами робіт у дефектному акті, наданому у складі тендерної документації відкритих торгів з особливостями, та Додатком № 1 до укладеного Договору, зазначив, що встановлені об`єми робіт у технічній специфікації закупівлі UA-2023-10-20-007777-a, яка не відбулась та об`єми робіт приведені у дефектному акті на «Капітальний ремонт внутрішньоквартальної дороги з елементами благоустрою центр та Авилівка (у межах буд. 7 по вул. Соборній, буд. 2 по вул. Привокзальній, буд. 26 по вул. Богданівській) у м. Лозова Харківської області (з облаштуванням роз`їзного майданчика)» по договору № 612 від 02.11.2023, є однаковими.
Разом з цим, судом протиправно не враховано внесених до договору № 612 від 02.11.2023 змін, що призвело до помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Заперечував проти визначеного відповідачем способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, позаяк положення Постанови № 668 не містять таких підстав для розірвання укладеного договору, як виконання встановлених органом державного фінансового контролю зобов`язань.
Крім того, будь-яких зауважень у замовника до якості виконаних ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» робіт не виникало, порушень істотних умов договору з боку третьої особи не виявлено.
Посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 13.05.2021 по справі № 480/3326/20, від 30.03.2021 по справі № 540/2419/20, від 12.04.2021 по справі № 580/2990/20, від 13.04.2021 по справі № 520/14765/20, від 16.02.2021 по справі № 400/3043/20, від 22.02.2022 по справі № 200/6861/21, вказував, що встановлення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі вимоги про вчинення дій щодо розірвання укладеного договору не віднесено до повноважень органу державного фінансового контролю та порушує принцип обґрунтованості та пропорційності, а також нівелює саме визначення мети моніторингу, якою є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
З огляду на те, що договір був укладений ще 02.11.2023, а висновок винесено – лише 07.05.2024, стверджував про його несвоєчасність, позаяк виконання такого договору вже було розпочато.
Додатково зазначив, що позивачеві вдалося залучити підрядника ТОВ "ЮРАЙ ЛТД" з ціною пропозиції - 7 459 995,98 UAH, яка більш ніж на півмільйона гривень є меншою раніше оголошеної закупівлі, яка не відбулася UA-2023-10-20-007777-a (посилання: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-10-20-007777-a), а отже, замовнику вдалось зекономити бюджетні кошти. 
Натомість, різниця у приведених розрахунках в дефектному акті до укладеного договору № 612 від 02.11.2023, зокрема пункт 51 – 31,54 м3 та пункт 74 – 26,5 м2 та технічним завданням закупівлі, яка не відбулася - пункт 51 – 31,5 м3 та пункт 74 – 26,25 м2, є не значною. До того ж, підрядником було запропоновано більший обсяг робіт ніж той, що планувалося виконувати. При цьому, ціна договору зменшилась на суму 40 грн. 73 коп, що протиправно залишилось поза увагою суду першої інстанції.
Відповідач у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти доводів, викладених в апеляційній скарзі, просив суд апеляційної інстанції їх відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.
Проінформував, що за відомостями, які містяться на веб-порталі «Прозорро» та які наявні в матеріалах справи, у Додатку № 2 «Технічна специфікація» до тендерної документації по відкритих торгах № UA-2023-10-20-007777-a, об`єм робіт вказаний наступний: «Навантаження на автомобілі самоскиди, група ґрунту 1 кількість: r1(21,82+9,72) складає 31,5 м. куб (рядок 51 таблиці), монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м - 26,25 м.кв (рядок 74 таблиці)», що відповідає інформації наведеної в Дефектному акті, наданому у складі тендерної документації зазначеної процедури. 
Водночас, відповідно до інформації, наведеної в Дефектному акті, який надано у складі розрахунку до Договірної ціни, що є Додатком № 1 до Договору від 02.11.2023 № 612, укладеного за результатами проведеної закупівлі без застосування відкритих торгів, об`єм робіт «Навантаження на автомобілі-самоскиди, група ґрунту 1 кількість: r1(21,82+9,72) складає 31,54 м. куб (рядок 51 Договірної ціни), монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м - 26,5 м.кв (рядок 74 Договірної ціни)». Тобто, на момент проведення закупівлі без використання електронної системи закупівель, технічні та кількісні характеристики предмета закупівлі відрізнялися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації відміненої процедури відкритих торгів.
Вважав необґрунтованими доводи позивача про неврахування судом першої інстанції внесених до Договору № 612 від 02.11.2023 змін, оскільки такі зміни мали місце після початку проведення закупівлі без використання електронної системи, що свідчить про їх внесення задля уникнення від встановленої законом відповідальності, а відтак, першочергове укладення договору про закупівлю було незаконним.
Додатково зауважив, що на виконання Висновку про результати моніторингу закупівлі замовником на адресу учасника надіслано лист від 10.05.2024 № 1724 про розірвання договору про закупівлю, тобто, позивач спочатку визнав виявлені в ході моніторингу публічної закупівлі порушення законодавства у сфері закупівель, а потім, з незрозумілих підстав, після відмови учасника розірвати укладений договір звернувся до суду із позовною заявою про оскарження Висновку.
Обґрунтовуючи правомірність визначеного способу усунення виявлених порушень зазначив, що відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04 травня 2023 року по справі № 640/17543/20 усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, який направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Третя особа правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась.
Відповідно до частини 3 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що Північно-східним офісом Держаудитслужби згідно з наказом від 22.04.2024 № 67 проведено моніторинг публічної закупівлі робіт з Капітального ремонту внутрішньо-квартальної дороги з елементами благоустрою центр та Авилівка (у межах буд. 7 по вулиці Соборній, буд. 2 по вулиці Привокзальній, буд. 26 по вулиці Богданівській) у м. Лозова Харківської області (з облаштуванням роз`їзного майданчика), ДК 021:2015: 45230000-8 — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, очікуваною вартістю 7 459 995,98 грн.
За результатами проведеного моніторингу складено Висновок, яким встановлено, що закупівлю проведено шляхом укладення договору без застосування відкритих торгів на підставі підпункту 6 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.
Позивач вважає Висновок моніторингу таким, що порушує його права та інтереси, а тому звернувся до суду з цим позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх недоведеності, оскільки з наданих до матеріалів справи доказів не встановлено порушення відповідачем процедури проведення моніторингу процедури закупівлі, а також невідповідності спірного Висновку нормам права.
З огляду на те, що відповідно до Додатку № 2 «Технічна специфікація» до тендерної документації, яка була відмінена через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником (№ UA-2023-10-20-007777-a), об`єм робіт зазначений: «Навантаження на автомобілі самоскиди, група ґрунту 1 кількість: r1(21,82+9,72) склав 31,5 м. куб (рядок 51 таблиці), монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м - 26,25 м.кв (рядок 74 таблиці)», що відповідає інформації наведеної в Дефектному акті, наданому у складі тендерної документації зазначеної процедури, в той час як відповідно до інформації Дефектного акту, який надано у складі розрахунку до Договірної ціни, що є Додатком № 1 до Договору від 02.11.2023 № 612, укладеного за результатами проведеної закупівлі без застосування відкритих торгів, «Навантаження на автомобілі-самоскиди, група ґрунту 1 кількість: r1(21,82+9,72) складає 31,54 м. куб (рядок 51 Договірної ціни), монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м - 26,5 м.кв (рядок 74 Договірної ціни)», суд вважав підтвердженим наявність невідповідності технічних, кількісних характеристик, що визначені позивачем у тендерній документації, відміненої закупівлі, у документації по закупівлі шляхом укладення договору без застосування відкритих торгів.
Врахувавши висновок Верховного Суду у справі від 17 серпня 2022 року № 520/14902/2020, суд першої інстанції констатував, що оскаржуваний висновок містить спосіб (шлях) усунення виявлених порушень, запропонований відповідачем замовнику, і такий спосіб усунення порушень є доцільним варіантом усунення таких порушень.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі по тексту – Закон № 2939-XII).
Відповідно до статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до преамбули Закону № 922-VIII цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. 
За визначенням, наведеним у пункті 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно зі статтею 5 Закону № 922-VIII, закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія, ефективність та пропорційність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників та рівне ставлення до них, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, запобігання корупційним діям і зловживанням.
Статтею 8 Закону № 922-VIII регламентовано, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). 
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Як встановлено в суді першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, Північно-східним офісом Держаудитслужби у відповідності до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, на підставі доповідної записки заступника начальника відділу контролю у сфері закупівель Північно-східного офісу Держаудитслужби Аляб`євої О.М від 22.04.2024 та наказу Державної аудиторської служби України від 22.04.2024 № 67 «Про початок моніторингу процедур закупівель» здійснено моніторинг процедури закупівлі ДК 021:2015: 45230000-8 — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2023-11-06-001669-a), яку проведено Управлінням житлово-комунального господарства Лозівської міської ради Харківської області очікуваною вартістю 7 459 995,98 грн з ПДВ, щодо дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі оприлюднено в електронній системі закупівель за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-11-06-001669-a, тобто у строк, визначений частиною 3 статті 8 Закону № 922-VIII.
Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 07.05.2024, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII.
Дослідивши висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-11-06-001669-a від 07.05.2024, колегією суддів встановлено, зокрема, що предметом аналізу державного аудиту було визначення предмета закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності проведеної закупівлі вимогам Закону № 922-VIII та Особливостей № 1178 (зі змінами), відповідності умов договору основним вимогам до укладання договорів відповідно до норм Закону, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Так, за Висновком контролюючого органу позивачем допущено порушення вимог підпункту 6 пункту 13, пунктів 3, 5, 10, абзацу третього пункту 17 Особливостей № 1178 та пункту 3-8 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII.
Колегією суддів встановлено, що суть виявленого Північно-східним офісом Держаудитслужби порушення полягає в тому, що технічні та кількісні характеристики предмета закупівлі, визначені у складі тендерної документації, відрізняються з тими, що наведені в укладеному з ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» договорі та додатках до нього.
Щодо правомірності встановленого у діяльності позивача порушення вимог підпункту 6 пункту 13, пунктів 3, 5, 10, абзацу третього пункту 17 Особливостей № 1178 та пункту 3-8 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до положень частини 1 та 2 статті 20 Закону № 922-VIII відкриті торги є основною процедурою закупівлі.
Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій.
Згідно із частиною 1 статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Згідно із частинами 2 та 3 статті 32 Закону № 922-VIII тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі:
1) подання для участі: у відкритих торгах - менше двох тендерних пропозицій.
2) допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, у разі якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону, а в разі застосування конкурентного діалогу, другого етапу торгів із обмеженою участю або здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох тендерних пропозицій.
Про відміну тендеру з підстав, визначених у частинах першій та другій цієї статті, має бути чітко зазначено в тендерній документації.
У разі відміни тендеру з підстав, визначених частиною другою цієї статті, електронною системою закупівель автоматично оприлюднюється інформація про відміну тендеру.
Пунктом 3-7 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 922-VIII встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування визначено в Особливостях № 1178.
Відповідно до абзацу 1 пункту 3 Особливостей № 1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Відповідно до підпункту 6 пункту 13 Особливостей № 1178 придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.
З огляду на викладене, враховуючи те, що до участі у процедурі відкритих торгів, оголошених Управлінням житлово-комунального господарства Лозівської міської ради Харківської області за ідентифікатором UA-2023-11-06-001669-a не було подано у встановлений строк жодної тендерної пропозиції, колегія суддів вважає, що у позивача було право на придбання робіт, вартість яких перевищує 1,5 млн гривень шляхом укладення договору про закупівлю без застосування процедури відкритих торгів.
За результатами закупівлі, здійсненої відповідно до цього пункту, замовники оприлюднюють в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до пункту 3-8 розділу X “Прикінцеві та перехідні положення” Закону.
У разі укладення договору про закупівлю відповідно до цього пункту замовник разом із звітом про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, оприлюднює в електронній системі закупівель договір про закупівлю та додатки до нього, а також обґрунтування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до цього пункту. Обґрунтування у формі розпорядчого рішення замовника або іншого документа готується уповноваженою особою або іншою службовою (посадовою) особою замовника та погоджується (затверджується) керівником замовника або іншою особою, визначеною керівником замовника. У разі укладення договору про закупівлю відповідно до підпунктів 13, 15, 17, 18, 20, 21 цього пункту замовник не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору розміщує в електронній системі закупівель договір про закупівлю та додатки до нього, а також отриманий від Збройних Сил, інших військових формувань, правоохоронних органів, ДСНС, вищих військових навчальних закладів запит - у разі укладення договору про закупівлю відповідно до підпункту 21 цього пункту, що автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель через 90 днів з дня припинення або скасування правового режиму воєнного стану в Україні.
У разі внесення змін до договору про закупівлю, укладеного відповідно до підпунктів 17, 18, 20, 21 цього пункту, у випадках, передбачених пунктом 19 цих особливостей, разом з повідомленням про внесення змін до договору про закупівлю замовник розміщує в електронній системі закупівель зміни до договору про закупівлю, що автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель через 90 днів з дня припинення або скасування правового режиму воєнного стану в Україні. У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю, укладеного відповідно до підпунктів 13, 15 цього пункту, протягом трьох робочих днів з дня їх внесення до договору про закупівлю замовник розміщує в електронній системі закупівель такі зміни до договору про закупівлю, що автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель через 90 днів з дня припинення або скасування правового режиму воєнного стану в Україні.
За змістом пункту 19 Особливостей № 1178 істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку “на добу наперед”, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону;
9) зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. № 382 “Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації” (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку.
У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених цим пунктом, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору про закупівлю відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.
Схожі за змістом положення містяться в пункту 3-8 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII відповідно до якого:
«Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у разі здійснення замовником закупівлі, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору.
У разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені. При цьому істотні умови таких договорів не можуть змінюватися після їх підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Особливостями».
З аналізу наведених норм слідує, що замовник має право застосувати договірну процедуру без проведення відкритих торгів, при цьому, зміст укладеного договору та його істотні умови не можуть відрізнятись від визначених в тендерній документації відкритих торгів: предмету закупівлі, його технічних та кількісних характеристик, кількості, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладатиметься договір про закупівлю.
Колегією суддів встановлено, що Управлінням житлово-комунального господарства Лозівської міської ради Харківської області було відмінено процедуру відкритих торгів через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, встановлений замовником.
Позивачем було застосовано договірну процедуру та укладено із Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮРАЙ ЛТД» договір підряду № 612 від 02.11.2023.
Порівнюючи істотні умови укладеного із ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» договору підряду № 612 від 02.11.2023 на відповідність його умовах тендерної документації колегія суддів враховує наступне.
Дослідивши умови тендерної документації по процедурі відкриті торги (з особливостями) на закупівлю ДК 021:2015: 45230000-8 — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2023-11-06-001669-a), яку проведено Управлінням житлово-комунального господарства Лозівської міської ради Харківської області, судом апеляційної інстанції встановлено, що додатком 2 до тендерної документації «Технічна специфікація Інформація про необхідні технічні, скісні та кількісні характеристики предмету закупівлі» визначено наступні об`єми робіт (т. 1 а.с. 35-36):
- навантаження на автомобілі-самоскиди, група ґрунту 1, кількість r1(21,82+9,72) – одиниця виміру м3 – кількість 31,5;
- монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25м – одиниця виміру – м2 – кількість – 26,25.
На підтвердження відповідності умов укладеного із ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» договору умовам тендерної документації, до матеріалів справи долучено дефектний акт на капітальний ремонт внутрішньоквартальної дороги з елементами благоустрою центр та Авилівка (у межах буд. 7 по вул. Соборній, буд. 2, по вул. Привокзальній, буд. 26, по вул. Богданівській) у м. Лозова Харківської області (з облаштуванням роз`їзного майданчика), яким затверджено наступні об`єми робіт:
- навантаження ґрунту вручну на автомобілі-самоскиди кількість r1(21,82+9,72) - одиниця виміру м3 – кількість 31,54;
- монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25м – одиниця виміру – м2 – кількість – 26,5.
Таким чином, технічні характеристики предмета закупівлі, а саме об`єм робіт, в укладеному із ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» договорі та дефектному акті до нього відрізняється із визначеним в тендерній документації обсягом у бік збільшення.
Слід зауважити, що в силу п. 19 Особливостей № 1178 істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пункту 13 таких Особливостей, (що мало місце в межах спірних правовідносин), можуть відрізнялись, лише у випадках, зокрема, якщо відбулось зменшення обсягів закупівлі, або погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг.
Разом з цим, узгодження сторонами в дефектному акті до договору підряду № 612 від 02.11.2023 об`єму робіт із навантаження ґрунту вручну на автомобілі-самоскиди кількість r1(21,82+9,72) - одиниця виміру м3 – кількість 31,54, а також монтажу покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25м – одиниця виміру – м2 – кількість – 26,5, в той час, як за умовами тендерної документації обсяг робіт визначений - навантаження на автомобілі-самоскиди, група ґрунту 1, кількість r1(21,82+9,72) – одиниця виміру м3 – кількість 31,5, а монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25м – одиниця виміру – м2 – кількість – 26,25, свідчить про те, що у даному випадку має місце збільшення обсягів закупівлі, а не зменшення таких обсягів, яке було б допустимим.
Колегія суддів враховує, в силу підпункту 5 пункту 19 Особливостей № 1178 ціна договору про закупівлю, укладеного відповідно до пункту 13 цих особливостей, не може змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг).
Як вбачається із додаткової угоди до Договору підряду № 612 від 02.11.2023, збільшення обсягу робіт призвело до збільшення загальної договірної ціни на суму 40,73 грн, що в свою чергу, є неприйнятним.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що контролюючий орган дійшов обґрунтованого висновку про допущення позивачем, як замовником, порушень вимог підпункту 6 пункту 13 Особливостей № 1178, що свідчить про необґрунтованість доводів апеляційної скарги в цій частині.
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги щодо внесення Додатковою угодою до договору № 612 від 02.11.2023 змін в ціні договору, колегія суддів враховує, що по-перше, такі зміни призвели до збільшення загальної договірної ціни, що є неправомірним, по-друге, такі зміни були внесені вже після початку проведення моніторингу процедури закупівлі, тобто першочергове укладення Договору із ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» було незаконним, оскільки технічні, кількісні та якісні умови предмета закупівлі відрізнялись від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації.
До того ж, дії замовника із внесення змін до договору після початку проведення моніторингу процедури закупівлі свідчать лише про намагання уникнути встановленої відповідальності, у зв`язку із чим, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про необґрунтованість доводів позивача та відсутність підстав для їх задоволення.
Щодо зобов`язальної частини висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі з унікальним номером оголошення UA-2023-11-06-001669-a, колегія суддів зазначає наступне.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Колегія суддів зауважує, що Верховний Суд неодноразово викладав висновки щодо правомірності зобов`язання замовника усунути виявлені під час моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель «шляхом припинення зобов`язань за договором, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору».
У постанові від 31.10.2024 у справі № 160/18653/22 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов висновку, що покладення на замовника подібних зобов`язань узгоджується із завданнями та метою державного фінансового контролю й відповідає положенням цивільного законодавства.
Вирішуючи питання, чи міг орган державного фінансового контролю зобов`язати замовника припинити зобов`язання за договором, Верховний Суд зазначив, що, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання замовником вимог Закону №   922-VIII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Контролюючий орган конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
За змістом статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Ураховуючи наявність порушень, встановлених відповідачем під час моніторингу, вимоги, зазначені у висновку щодо припинення зобов`язань за договором підлягають виконанню.
Аналогічні висновки було висловлено Верховним Судом у постановах від 29.10.2021 у справі №160/9990/20, від 26.10.2022 у справі № 420/693/21, від 10.11.2022 у справі № 200/10092/20, від 24.01.2023 у справі № 280/8475/20, від 31.01.2023 у справі № 260/2993/21, від 09.02.2023 у справі № 520/6848/21, від 15.06.2023 у справі № 160/5101/22, від 27.09.2023 у справі № 160/17664/22, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22.
Проведення публічних закупівель, у першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону № 2939-XII указаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону № 2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
З аналізу наведених правових норм убачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. Водночас статтею 43 Закону № 922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що під час укладення договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22, від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постанові Верховного Суду від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22.
А відтак, посилання апелянта на висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 13.05.2021 по справі № 480/3326/20, від 30.03.2021 по справі № 540/2419/20, від 12.04.2021 по справі № 580/2990/20, від 13.04.2021 по справі № 520/14765/20, від 16.02.2021 по справі № 400/3043/20, від 22.02.2022 по справі № 200/6861/21 не є релевантними та підлягають відхиленню. 
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про законність та обґрунтованість висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 07 травня 2024 року про результати моніторингу закупівлі з унікальним номером оголошення UA-2023-11-06-001669-a, та відсутність підстав для його скасування, що зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні вимог апеляційної скарги.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів не вбачає необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Управління житлово-комунального господарства та будівництва  Лозівської міської ради Харківської області - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 по справі № 520/14147/24 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова 	
Судді	   	Я.М. Макаренко    О.А. Спаскін