ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/17765/23                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Леонтович А.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  12 грудня 2024 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
                                                       судді-доповідача:                                                                        Собківа Я.М.,            
                                                                                 суддів:                                                                        Сорочка Є.О., Чаку Є.В., 

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 та осіб, що приєдналися до апеляційної скарги ОСОБА_1 : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними та скасування рішення, -  
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 28.04.2023 № IV-004/2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення окружним адміністративним судом норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.                           
Апеляційну скаргу на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року також подано Публічним акціонерним товариством «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» (далі - ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ»), яке просить скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року задоволено заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року по справі № 320/17765/23.
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України      суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до п. 2 ч. 1      ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
01 травня 2024 року відповідач подав відзив на апеляційні скарги в якому просив відмовити у задоволенні апеляційних скарг та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Розглянувши доводи апеляційних скарг Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод», ОСОБА_1 та осіб, що приєдналися до апеляційної скарги ОСОБА_1 : ОСОБА_2., ОСОБА_3., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів зазначає наступне. 
Судом першої інстанції,   що Приватним акціонерним товариством «Фармацевтична фірма «Дарниця» (далі - ПрАТ «ФФ» «Дарниця») подано до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва скаргу від 08.12.2021 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 .
У скарзі ПрАТ «ФФ «Дарниця» порушувалося питання неналежної поведінки адвоката, що виразилася у вигляді публікації 10 червня 2021 року на сайті Адвокатського об`єднання «ІНТАЙТЛ» під назвою «Про овечі шкіри захисників корпоративних чеснот ПрАТ «ФФ «Дарниця» та публікації ІНФОРМАЦІЯ_1 на сайті Адвокатського об`єднання «ІНТАЙТЛ» під назвою «Про підкорення високих юридичних матерій: листування АО «Інтайтл» з доктором юридичних наук Н.С. Кузнєцовою». ПрАТ «ФФ «Дарниця» вважало, що у вказаних діях наявні ознаки дисциплінарних проступків, передбачених п.п. 3-4 ч. 2 ст.   34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки адвокат оприлюднив у мережі Інтернет інформацію, яка є адвокатською таємницею, а також допустив нетактовні висловлювання на адресу адвокатів ПрАТ «ФФ «Дарниця» та голови ради директорів цього товариства.
Відповідно до рішення Ради адвокатів України №   139 від 15.12.2021 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури передала вказану скаргу для розгляду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області.
07 лютого 2022 року ПрАТ «ФФ «Дарниця» подано Дисциплінарній палаті кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ДП КДКА) Житомирської області доповнення до скарги щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 , в якому стверджувалося про так зване одночасне представництво адвокатом у межах господарської справи №   910/4707/21 інтересів позивача - ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та відповідачів - посадових осіб цього ж акціонерного товариства.
25 серпня 2022 року рішенням ДП КДКА Житомирської області №114-1 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно позивача за скаргами ПрАТ «ФФ «Дарниця».
25 листопада 2022 року рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА) №/2022 частково задоволено скаргу ПрАТ «ФФ «Дарниця», скасовано рішення ДП КДКА Житомирської області №114-1 від 25.08.2022 та порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 
18 січня 2023 року рішенням ДП КДКА Житомирської області №   126-1 порушену 25.11.2022 рішенням ВКДКА №XI-002/2022 дисциплінарну справу щодо позивача за скаргами ПрАТ «ФФ «Дарниця» від 30.11.2021 та 07.02.2022 закрито за відсутністю в діях адвоката дисциплінарного проступку, зокрема порушення вимог п.1 ч.1 ст.21 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст. 7, 9, 10, 12-1, 20, 38, 39, 45, 51, 53, 54-59, 63 Правил адвокатської етики.
15 лютого 2023 року ПрАТ «ФФ «Дарниця» подано до ВКДКА скаргу на рішення дисциплінарної палати КДКА Житомирської області №126-1 від 18.01.2023 про закриття дисциплінарної справи.
За результатами розгляду скарги, відповідачем прийнято рішення від 28.04.2023 №IV-004/2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Вважаючи оскаржуване рішення відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.
Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, з наступних підстав.
В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що оскаржуване рішення прийняте неуповноваженим складом ВКДКА за відсутності визначеного законодавством кворуму внаслідок закінчення строку повноважень більшості його членів. Позивач вважає незаконним і безпідставним висновок ВКДКА про наявність конфлікту інтересів в його правовідносинах з клієнтами - ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» і посадовими особами зазначеного акціонерного товариства, які у письмовій формі неодноразово спростовували суперечність їх інтересів. Також позивач стверджував про порушення ВКДКА правового режиму нарадчої кімнати на стадії ухвалення рішення про застосування дисциплінарного стягнення.
Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач вказав на безпідставність тверджень позивача щодо неповноважності складу ВКДКА і відсутності визначеного законодавством кворуму на момент ухвалення спірного рішення. Відповідач мотивував власну позицію пролонгацією повноважень своїх членів у зв`язку з дією режиму воєнного стану в Україні. Відповідач вказував на ознаки конфлікту інтересів в діях позивача, який не мав права укладати договори про надання правової допомоги з ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадовими особами, оскільки очевидною була можливість настання конфлікту інтересів. Статті 9, 20, 39 Правил адвокатської етики забороняють укладати договори про надання правової допомоги при ймовірності виникнення конфлікту інтересів. Натомість письмові пояснення (повідомлення) ПАТ «НВЦ «БХФЗ» і його посадових осіб не можуть вважатися письмовим погодженнями з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, оскільки ці пояснення (повідомлення) були адресовані КДКА Житомирської області та написані вже після вчинення адвокатом дій, в яких наявні дисциплінарні проступки.
В апеляційній скарзі позивача зазначено про неврахування судом першої інстанції правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 14.12.2020 року у справі №   821/1030/17 стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовими питаннями правового спору.
Позивач вважає довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами і такими, що є помилковими щодо фактів висновки відповідача (ВКДКА), оцінку яким судом першої інстанції не надано, посилаючись на наступне: 
- ВКДКА у ході розгляду дисциплінарного провадження щодо позивача вийшов за межі власної компетенції і надав правові оцінки обставинам господарського спору у справі №   910/4707/21 до моменту ухвалення судового рішення. Своєю чергою, суд першої інстанції легітимізував таку хибну практику ВКДКА і висловив солідарні правові оцінки щодо обставин господарської справи №   910/4707/21, що є компетенцією судів господарської юрисдикції;
- ВКДКА, діючи на стороні процесуального опонента, відкрито втрутився у правовідносини адвоката та його клієнтів шляхом закріплення у тексті рішення формулювання про відсутність права в адвоката і, відповідно, клієнтів (ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб) на укладання договорів про надання правової допомоги. При цьому відповідач поширив таку заборону на невизначене коло правовідносин як у ретроспективі, так і на майбутнє. Натомість суд першої інстанції своїм рішенням санкціонував факт втручання в діяльність адвоката (представника);
- ВКДКА не з`ясовувала думки безпосередніх клієнтів позивача щодо наявності в діях останнього ознак конфлікту інтересів, а керувалася твердженнями їх процесуального опонента (ПрАТ «ФФ «Дарниця»). Більше того, ВКДКА проігнорувала письмові звернення клієнтів адвоката ОСОБА_1., приєднанні до матеріалів дисциплінарної справи, що спростовували факт суперечності професійної діяльності адвоката ОСОБА_1 їх інтересам. За версією ВКДКА, підтриманою судом першої інстанції, такі письмові пояснення не є письмовими погодженнями у розумінні ст. 9 Правил адвокатської етики. Однак у тексті рішення не конкретизовано вимоги до правильних письмових пояснень та їх форми, з огляду на відсутність чітких вимог до форми і змісту таких погоджень;
- у правових оцінках ключової обставини, використаної в якості підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1., а саме: спільності чи суперечності інтересів учасників господарської справи №   910/4707/21, ВКДКА зроблені діаметрально протилежні висновки: у дисциплінарній справі стосовно адвоката ОСОБА_1. зроблено висновок, що у справі №   910/4707/21 сторону позивача складають інтереси як ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ», так і окремого його акціонера - ПрАТ «ФФ «Дарниця», а у дисциплінарній справі стосовно адвоката ОСОБА_8. висловлено позицію, що у справі № 910/4707/21 адвокат ОСОБА_8. як представник ПрАТ «ФФ «Дарниця» діяв виключно в інтересах ПрАТ «ФФ «Дарниця», а не в інтересах ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ».
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що посилання позивача на особисто систематизовану інформацію щодо повноважень членів ВКДКА та на ухвалення неуповноваженим, на його думку, складом ВКДКА оскаржуваного рішення, а також на правовий висновок, який не відповідає загальним вимогам наукових досліджень, є неприйнятним, має дискредитуючий характер, виконаний без аналізу самого предмета наукового дослідження на підставі особисто систематизованої позивачем інформації з мережі інтернет - безпідставними та необґрунтованими. Щодо конфлікту інтересів у адвокатській діяльності відповідач зазначає, що статуси позивача та відповідача у судовій справі вже свідчать про наявність різних інтересів, які є взаємно суперечливими. Оскільки у справі №   910/4707/21 позов ПрАТ «ФФ «Дарниця» подано в інтересах юридичної особи ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», то сторону позивача складають інтереси як ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», так і окремого його акціонера - ПрАТ «ФФ «Дарниця», що не співпадає з інтересами посадових осіб ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» (відповідачів). Відповідач також посилається на висновок Верховного Суду у постанові Касаційного адміністративного суду від 10.11.2022 у справі №   826/14291/17 щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів; на правові позиції у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі №810/1972/17, від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 10.06.2021 у справі №826/15590/15, де вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.  
Відповідач зазначає, що провадження у цій справі за апеляційною скаргою ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» підлягає закриттю, оскільки оскаржуваним рішенням не вирішувалося питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки скаржника, а заява про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 , подана ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвокатом Мовчаном Віктором Івановичем в інтересах: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не підлягає розгляду, оскільки суд першої інстанції не вирішив питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки вказаних вище осіб.
Враховуючи встановлений статтею 6 КАС України принцип верховенства права, обставини адміністративної справи та задеклароване право особи на правничу допомогу, вільний вибір захисника своїх прав, колегія суддів дійшла висновку про прийняття до розгляду апеляційної скарги ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та заяви про приєднання до апеляційної скарги, поданої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвокатом Мовчаном Віктором Івановичем в інтересах: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 як таких, що подані особами, питання про права та інтереси яких вирішувалися рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у справі №   320/17765/23. 
Так, судом першої інстанції було встановлено, що вказані особи є сторонами договорів про надання правової допомоги, укладених з адвокатом ОСОБА_1., позивачем у справі. Договори про надання правової допомоги із ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та посадовими особами ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та обставини їх укладення були предметом розгляду ВКДКА при вирішенні дисциплінарної справи стосовно позивача та, відповідно, досліджувалися судом першої інстанції під час розгляду справи №   320/17765/23 та ухвалення оскаржуваного рішення. 
11 липня 2024 року позивачем подано клопотання про приєднання додаткових доказів до матеріалів справи з обґрунтуванням неможливості подання їх до суду раніше з об`єктивних причин, а саме: отримання таких доказів після відкриття апеляційного провадження у справі №   320/17765/23. Позивач просить приєднати до матеріалів справи копію звернення адвоката ОСОБА_1. від 28.05.2024 до Голови РАУ Ізовітової Л.П. про надання роз`яснень з питань, пов`язаних із адвокатською діяльністю; копію наукового висновку у галузі права д.ю.н., професора, члена-кореспондента НАПНУ, завідувача кафедри господарського права і процесу НУ «Одеська юридична академія» Подцерковного О.П.; копію протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису; копію супровідного листа НААУ №1122/0/2-24 від 05.07.2024 на ім`я адвоката ОСОБА_1. за підписом Керівника Секретаріату НААУ (Секретаріат РАУ) Вадима Красника; копію рішення Ради адвокатів України №32 від 08.06.2024 «Про результати розгляду звернення адвоката ОСОБА_1. щодо надання роз`яснень з питань, пов`язаних з адвокатською діяльністю та укладанням договору на правничу допомогу». Позивач  зазначає, що зміст роз`яснень Ради адвокатів України підтверджує факти, на які він посилається в апеляційній скарзі та мають істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого рішення у справі №   320/17765/23. 
Колегія суддів визнає поважними причини пропуску строку подання зазначених вище доказів, у зв`язку з чим вважає необхідним поновити вказаний строк та приєднати відповідні докази до матеріалів справи.
Апеляційна скарга ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» обґрунтована неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи і невідповідністю зазначених в оскаржуваному рішенні висновків обставинам справи. Апелянт стверджує, що суд першої інстанції, вирішуючи питання щодо наявності або відсутності в діях адвоката ознак конфлікту інтересів в його взаєминах з клієнтами, знехтував позиціями осіб, яким безпосередньо надавалася правова допомога адвокатом ОСОБА_1., і керувався доводами їх процесуального опонента, тобто ПрАТ «ФФ «Дарниця». На думку апелянта,  суд першої інстанції не дав правової оцінки обставинам розгляду КДКА Київської області справи №123/2023 та рішенню цього органу від 27.09.2023, де заперечувалася спільність інтересів ПрАТ «ФФ «Дарниця» та ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у господарській справі №   910/4707/21, а також проігнорував письмові пояснення ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб, адресовані до КДКА Житомирської області. Також зазначено, що суд першої інстанції формально згадує та цитує ст. 54 ГПК України, підміняє її дійсний зміст та суть, оскільки доводи та твердження заявника у справі №   910/4707/21 - ПрАТ «ФФ «Дарниця» присвоює ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ», яке згідно зі ст. 54 ГПК України має виключно статус позивача у справі.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що під час розгляду скарг на дії позивача відповідачем дотримано процедуру здійснення дисциплінарного провадження. За висновком суду, законодавча вимога наступності (послідовності, тяглості, неперервності) повноважень органів адвокатського самоврядування обумовлює, що органи адвокатського самоврядування та їх члени продовжують виконувати свої повноваження до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування (до першого засідання таких органів після скасування чи припинення воєнного стану), відтак, доводи позивача про неповноважний склад ВКДКА є хибним.
Також суд першої інстанції встановив, що позивач надавав професійну правничу (правову) допомогу ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та посадовим особам ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», серед яких генеральний директор ПАТ ОСОБА_6., які мають взаємосуперечливі інтереси у господарській справі №910/4707/21. За висновком суду, позивач не мав права укладати відповідні договори, оскільки очевидною була можливість настання конфлікту інтересів, що статтями 9, 20, 39 Правил адвокатської етики заборонено.
Колегія суддів не погоджується з наведеним вище висновком суду першої інстанції та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам і обставинам справи, зазначає наступне.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №   5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).
За змістом статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.
За приписами частини першої статті 31 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється, зокрема, у разі: накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики (частина друга статті 31 Закону № 5076-VI).
Частиною третьої статті 31 Закону № 5076-VI передбачено, що право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється: з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.
Копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченого пунктом 3 цієї частини, у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.
Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку згідно зі статтею 34 Закону № 5076-VI.
Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.      
Згідно зі статтею 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.                                    
Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.                                    
Статтею 41 Закону № 5076-VI встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.                              
Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року затверджено Правила адвокатської етики (далі - ПАЕ).                                                      
Відповідно до Преамбули ПАЕ, правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом №      5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.
За положеннями статті 2 ПАЕ, дія Правил поширюється, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.                        
Основні принципи адвокатської етики викладені у розділі II ПАЕ, що, зокрема включає принцип пріоритету інтересів клієнта, у межах дотримання якого згідно ст. 8 ПАЕ адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта. 
Конфлікт інтересів - це суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності (п. 8   ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Статтею 9 ПАЕ перебачено, що під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності. Адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти або захищати одночасно двох або більше клієнтів, інтереси яких є взаємно суперечливими, або вірогідно можуть стати суперечливими, а також за таких обставин надавати їм професійну правничу (правову) допомогу. У разі отримання адвокатом конфіденційної інформації від клієнта, якому він надавав професійну правничу (правову) допомогу, пов`язаної з інтересами нового клієнта при наданні правничої допомоги, адвокат зобов`язаний отримати письмове погодження клієнтів, між якими виник конфлікт інтересів. Адвокат без письмового погодження з клієнтом, щодо якого виник конфлікт інтересів, не може представляти, захищати клієнта чи надавати йому професійну правничу (правову) допомогу, якщо інтереси клієнта суперечать власним інтересам адвоката. За відсутності письмового погодження клієнта, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору, такий договір має бути розірваний з дотриманням умов, визначених цими Правилами.
Статтею 20 ПАЕ передбачено, що адвокат не має права прийняти доручення, якщо інтереси клієнта суперечать інтересам іншого клієнта, з яким адвокат пов`язаний договором про надання правової допомоги. 
У силу положень пунктів 1, 2, 3 ч.1 ст. 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів.
Згідно з п. п. 4, 6 та 7 ч. 1 ст. 28 Закону № 5076-VI адвокату, адвокатському бюро або адвокатському об`єднанню забороняється укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів. Адвокату забороняється укладати договір про надання правової допомоги і він зобов`язаний відмовитися від виконання договору, укладеного адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, у разі, якщо: виконання договору про надання правової допомоги може призвести до розголошення адвокатської таємниці; виконання договору може суперечити інтересам адвоката, адвокатського бюро або адвокатського об`єднання, засновником (учасником) якого він є, професійним обов`язком адвоката, а також у разі наявності інших обставин, що можуть призвести до конфлікту інтересів; адвокат надає правову допомогу іншій особі, інтереси якої можуть суперечити інтересам особи, яка звернулася щодо укладення договору про надання правової допомоги.
Колегія суддів також зазначає, що адвокатура в Україні, згідно з ч. 1 ст. 2 Закону №   5076-VI - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
З огляду на вищевикладене, враховуючи положення статті 52 Закону № 5076-VI, встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням зазначених органів адвокатського самоврядування.
Суд може надати правову оцінку рішенню кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Правовий висновок щодо вказаного викладений Верховним Судом у постанові від 25.06.2018 у справі №810/1972/17 та неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 30.09.2021 у справі №440/1376/19, від 12.10.2021 у справі №820/4155/18 і у справі №820/4158/18, від 23.12.2021 у справі №826/13972/18, від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 28.06.2023 у справі №640/20223/20, від 14.09.2023 у справі №240/44051/21.
Водночас у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі «Hasan and Chaush v.Bulgaria» № 30985/96). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Suominen v. Finland», заява № 37801/97, пункт 36), якої орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень; принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішення було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Таким чином можна дійти висновків, що в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведеної правової позиції Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Предметом судового розгляду в цій справі є рішення ВКДКА №ІV-004/2023 від 28.04.2023 на предмет його відповідності вимогам частини другої статті 2 КАС України, а саме: чи прийняте воно: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Виконання завдань адміністративного судочинства залежить від встановлення адміністративним судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального та процесуального права, а тому   статтею 9 КАС України   на суд покладено обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для правильного з`ясування всіх обставин справи. Дієвість адміністративного судочинства залежить від того, на скільки повно і всебічно будуть підтверджені доказами обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
28 квітня 2023 року ВКДКА прийняла рішення №IV-004/2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 зазначено одноразове грубе порушення правил адвокатської етики, зокрема ст. ст. 9, 20, 39, 63, 68 ПАЕ та ч.1 ст. 28 Закону № 5076-VI. Грубість вчиненого дисциплінарного проступку, згідно з оскаржуваним рішенням, полягає у тому, що адвокат порушив один з основних принципів адвокатської діяльності - принцип уникнення конфлікту інтересів. Мотивуючи своє рішення,  ВКДКА, крім іншого, зазначила такі факти та обставини: 
«Оскільки у справі №   910/4707/21 позов ПрАТ «ФФ «Дарниця» подано в інтересах юридичної особи ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», то сторону Позивача складають інтереси як ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», так і окремого його акціонера - ПрАТ «ФФ «Дарниця», що не співпадає з інтересами посадових осіб ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» (Відповідачів).
ВКДКА звертає увагу, що статуси позивача та відповідача у судовій справі вже свідчать про наявність різних інтересів, які є взаємно суперечливими.
ВКДКА акцентує увагу на неприпустимості конфлікту інтересів як основоположного принципу здійснення адвокатської діяльності.
Як зазначено вище, у ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та посадових осіб ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» наявні протилежні, взаємно суперечливі інтереси Позивача та Відповідачів у справі №   910/4707/21.
Отже, адвокат ОСОБА_1. уклав договори №25/03/21-8 від 25 березня 2021 та №17/09/21-1 від 17 вересня 2021 року щодо яких виник конфлікт інтересів.
Адвокат ОСОБА_1. представляв інтереси Відповідачів у справі №   910/4707/21, продовжуючи надавати професійну правничу (правову) допомогу ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ». Строк дії договору про надання правової допомоги ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» №17/09/21-1 від 17.09.2021 року визначений протягом 24 місяців, тобто до 17.09.2023 року.
Сам адвокат ОСОБА_1. повідомляє у письмових поясненнях від 23 червня 2022 року на доповнення до скарги ПрАТ «ФФ «Дарниця» від 14 лютого 2022 року, що протягом останніх п`яти років на регулярній основі надає правову допомогу ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його управлінцям у низці господарських справ, у кримінальних провадженнях.
Вищевказані факти свідчать про доступ адвоката ОСОБА_1. до конфіденційної інформації, яка може бути використана на шкоду обом клієнтам.
У період дії договору про надання правової допомоги юридичній особі - ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» адвокат ОСОБА_1. як Голова АО «Інтайтл» уклав договір з посадовими особами такої юридичної особи, прийнявши доручення від клієнта, суть якого зводиться до необхідності вчинення дій в інтересах такого клієнта, спрямованих на захист його прав, які перебувають в конфлікті інтересів з юридичною особою, якій адвокат раніше надавав професійну правничу (правову) допомогу».
Колегія суддів, оцінюючи крізь призму вимог   статті 2 КАС України повноту дослідження та врахування ВКДКА фактів та обставин, які з`ясовувалися такою комісією щодо діянь адвоката ОСОБА_1. у контексті дотримання процедури, доходить до таких висновків.
Відповідно до пункту 3 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України №120 від 30 червня 2015 року (далі - Положення про порядок прийняття та розгляду скарг) адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені   статтею 34 Закону № 5076-VI.
Пунктом 7 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг визначено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
Згідно з п. 37 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг до скарги на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури / дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що подається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених цим Положенням, застосовуються норми, визначенні статтями 15, 16, 17, 18 цього Положення. Порушення (пропущення/пропуск) строку на оскарження рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин є підставою для залишення скарги без задоволення.
Пунктом 38 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг встановлено, що скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень   Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», цього Положення,   Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ. Під час прийняття рішення ВКДКА ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу ВКДКА, який приймає таке рішення, та працівників Секретаріату ВКДКА. Члени ВКДКА та працівники Секретаріату ВКДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами ВКДКА, працівниками Секретаріату ВКДКА своїх прав та інтересів.   Копії вступної та резолютивної частини рішення ВКДКА підписуються Головою ВКДКА та секретарем засідання ВКДКА шляхом накладення електронного підпису та невідкладно, але не пізніше трьох днів з дня прийняття рішення, направляються на офіційні електронні адреси адвоката, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, ради адвокатів регіону та Ради адвокатів України.   Копія рішення ВКДКА надсилається   засобами поштового зв`язку або електронною поштою,   або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом 7 - 10 робочих днів з дня прийняття рішення.   З об`єктивних, обґрунтованих підстав зазначені строки можуть бути продовжені.
Відповідно до п. 57 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.
Пунктом 61 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом трьох днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених статтями 37, 38 цього Положення.
Проте, ВКДКА не повно досліджено факти та обставини щодо діянь адвоката ОСОБА_1., що є предметом дисциплінарної справи, порушеної за скаргою ПрАТ «ФФ «Дарниця», зокрема не враховано і не надано оцінки доводам, на які адвокат посилався при  розгляді його дисциплінарної справи.
У письмових поясненнях адвоката ОСОБА_1. від 10.01.2023, поданих до КДКА Житомирської області та письмових поясненнях адвоката від 27.04.2023, поданих до ВКДКА зазначено про те, що ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його представники не брали участі у судових засіданнях у справі №   910/4707/21, не подавали в інтересах ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» будь-яких письмових заяв (по суті справи чи з процесуальних питань), не користувались самостійно процесуальними правами та обов`язками. 
У позовній заяві також зазначено, що позивач та адвокати АО «Інтайтл» не здійснювали представницьких повноважень в інтересах ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у справі  № 910/4707/21 як позивача. Єдиним представником ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ», відомості про якого зафіксовані в ухвалах Господарського суду міста Києва та журналах судових засідань у цій справі є адвокат Слєпуха Олена. Остання не входить до складу адвокатів АО «Інтайтл».
Адвокатом АО «Інтайтл» Осовітньою Л.В. 14.01.2022 року було виключно направлено до суду документи на виконання ухвали Господарського суду міста Києва у справі №   910/4707/21, якою задоволено клопотання процесуального опонента - адвоката АО «ЕКВА» ОСОБА_8 про витребування доказу. В силу правових позицій господарських судів у справі № 910/12345/16 відповідні документи могли бути надані лише їх володільцем (ПАТ «НВЦ «Борщагівський ХФЗ») і виключно за погодженням з їх посадовими особами і працівниками. Крім того в рішенні ВКДКА від 28.04.2023 року №   IV-004/2023 не конкретизована шкода, що нібито була завдана ПАТ «НВЦ «БХФЗ» діями адвоката. 
Своєю чергою договір АО «Інтайтл» №   17/09/21-1 від 17.09.2021 року про надання правової допомоги, укладений з ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», використовується для здійснення представницьких повноважень в інтересах товариства у господарських справах №   910/14585/21 і №   910/2955/22; в Антимонопольному комітеті України у справі №127-26.4/51-22; у кримінальному провадженні   №   12021100060001953 від 08.12.2021 року; в адміністративних справах    №   640/10554/20, №   640/15392/22,    №   320/8778/23,    №   320/4877/23, тощо.
Отже, відповідач в основу прийнятого рішення від 28.04.2023 №   IV-004/2023 поклав висновки про те, що:
-          інтереси ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб у справі №   910/4707/21 є взаємно суперечливими;
-          адвокат ОСОБА_1. від імені ОА «Інтайтл» уклав договори про надання правової допомоги як з ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», так і з його посадовими особами і такі договори діють одночасно.  
Разом з тим, встановивши факт участі адвоката ОСОБА_1. у розгляді справи №   910/4707/21 як представника відповідачів - посадових осіб ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», відповідач та суд першої інстанції залишили поза увагою та не надали правової оцінки доводам позивача про те, що він особисто та інші адвокати ОА «Інтайтл» не здійснювали представництво інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у межах господарської справи №   910/4707/21.
Зазначені вище факти та обставини не перевірені відповідачем при прийнятті рішення від 28.04.2023 року №IV-004/2023 та не враховані судом першої інстанції при розгляді справи №   320/17765/23.
Між тим за відсутності здійснення адвокатом ОСОБА_1. представництва інтересів позивача у справі №   910/4707/21 - ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та враховуючи волевиявлення клієнтів адвоката як сторін договору про надання правової допомоги, відкриття провадження у справі за похідним позовом у справі №   910/4707/21 не є підставою для припинення договору про надання правової допомоги між адвокатом та юридичною особою, яким передбачається надання широкого спектра правових послуг, а наявність договору про надання правової допомоги між адвокатом і юридичною особою не є перешкодою для укладення договору із посадовими особами цієї юридичної особи. З огляду на це, укладення відповідних договорів не свідчить про порушення принципу неприпустимості конфлікту інтересів.
Також позивач вказував на висновки ВКДКА, що містяться в узагальненнях дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури щодо заяв (скарг) представників прокуратури та правоохоронних органів, затверджених Рішенням №   V-006/2021 від 27 травня 2021 року, згідно з якими оцінку скарг процесуального опонента на поведінку адвоката у суді слід розглядати крізь призму вжитих суддею дій та рішень, ухвалених ним у зв`язку із такою поведінкою адвоката. Особливу увагу слід приділяти тим скаргам, що подаються процесуальними опонентами в інтересах клієнтів адвокатів або інших учасників процесу. Визначальним у таких випадках є оцінка поведінки адвоката з боку тих осіб, про порушення прав та інтересів яких йдеться у скарзі. Необхідно брати до уваги такий факт як відсутність жодних нарікань, скарг та зауважень з боку особи, якій надавалась правова допомога. 
Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 52 Закону № 5076-VI одним із напрямів діяльності ВКДКА є узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Особливості діяльності ВКДКА з питань узагальнення визначені у розділі IV Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 (далі - Регламент).
Відповідно до п.п. 4.1, 4.3 Регламенту ВКДКА здійснює узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та практики розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури з питань допуску осіб до кваліфікаційних іспитів, а також складання таких іспитів.
За результатами узагальнення складається довідка, яка має містити пропозиції або роз`яснення з актуальних для вирішення питань та надається Голові ВКДКА для ознайомлення та включення до порядку денного чергового засідання.
У рішенні ВКДКА №   V-006/2021 від 27 травня 2021 року, яким затверджено наведені позивачем узагальнення дисциплінарної практики наголошено на тому, що необхідності формування однакових загальних підходів дисциплінарних палат кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури для практичного застосування норм права.
Колегія суддів враховує, що адвокатом ОСОБА_1. були наведені фактичні дані, що в затверджених рішенням ВКДКА №   V-006/2021 від 27 травня 2021 року узагальненнях дисциплінарної практики були описані як визначальні обставини, які належить брати до уваги при розгляді скарг, що подаються процесуальними опонентами в інтересах клієнтів адвокатів або інших учасників процесу. Такими обставинами є: дії та рішення судді, ухвалені у зв`язку з оскаржуваною поведінкою адвоката; наявність чи відсутність нарікань, скарг та зауважень з боку особи, якій надавалась правова допомога.
Так, адвокат ОСОБА_1. зазначав, що ПрАТ «ФФ «Дарниця», інтереси якого представляє АО «ЕКВА», є процесуальним опонентом ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у численних справах.
Оскаржуване рішення відповідача не містить жодних відомостей про вжиття судом, який розглядає господарську справу №   910/4707/21, заходів реагування на дії адвоката ОСОБА_1 чи інших адвокатів АО   «Інтайтл», зокрема й адвоката Осовітньої Л.В., описані у скаргах ПрАТ «ФФ «Дарниця».
Разом з тим наведені обставини та аргументи адвоката ОСОБА_1 не були враховані ВКДКА при прийнятті рішення №   V-006/2021 від 27 травня 2021 року, що залишилося поза увагою суду першої інстанції.
Також позивач наголошував на тому, що клієнти АО «Інтайтл» - ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», його посадові особи та працівники у письмовій формі заперечують заподіяння ОСОБА_1 та адвокатами АО   «Інтайтл» будь-якої шкоди їх правам та охоронюваним законом інтересам. Ініціатором дисциплінарної скарги стосовно адвоката ОСОБА_1 є не клієнти, а процесуальний опонент ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» - ПрАТ «ФФ «Дарниця».
Як вбачається зі змісту рішення від 28.04.2023 року №IV-004-2023, ВКДКА було враховано наявність письмових пояснення щодо надання правової допомоги № 1222/19-10 від 19.12.2022 року за підписом генерального директора ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та  повідомлення від 19.12.2022 року за підписом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 ,   ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , однак зазначено, що вони не нівелюють порушення адвокатом ОСОБА_1 ст. 9, 20 та 39 Правил адвокатської етики, оскільки адресовані до КДКА Житомирської області та не є письмовим погодженням з клієнтами щодо яких виник конфлікт інтересів у розумінні ст. 9 Правил адвокатської етики. 
Колегія суддів зважає на приписи статті 59 Конституції України, яка встановлює, що кожен має право на правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. 
Положення ст. 9 ПАЕ, врегульовуючи вимоги неприпустимості конфлікту інтересів, передбачають встановлення факту письмового погодження клієнтів та обставин отримання адвокатом конфіденційної інформації від клієнта. Проте, правила ст. 9 ПАЕ не встановлюють форму та спосіб письмового погодження.
Норми статей 9 та 20 ПАЕ, які допускають можливість надання адвокатом правової допомоги в умовах наявності суперечливих інтересів клієнтів за умови їх письмової згоди (волевиявлення), мають застосовуватися з урахуванням також правил ч. 2 ст. 5 ПАЕ, які передбачають, що якщо положення ПАЕ допускають їх різне тлумачення, то такі положення підлягають застосуванню у найбільш сприятливому для адвоката їх тлумаченню.
У роз`ясненнях, викладених у рішенні № 32 від 08.06.2024 «Про результати розгляду звернення адвоката ОСОБА_1. щодо надання роз`яснень з питань, пов`язаних з адвокатською діяльністю та укладанням договору на правничу допомогу» Рада адвокатів України також звертає увагу на те, що «письмове погодження»/«письмова згода» можуть мати вигляд будь-якого документу.  
Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 55, ч. 1 ст. 57 Закону № 5076-VI Рада адвокатів України сприяє забезпеченню гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних і соціальних прав адвокатів. Рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.
За таких обставин колегія суддів вважає не у достатній мірі обґрунтованим загальне посилання ВКДКА на ст. 9, 20, 39 ПАЕ як на підставу для неврахування письмового пояснення клієнта - ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» щодо надання правової допомоги до КДКА Житомирської області №1222/19-10 від 19.12.2022, де вказується про те, що надання правової допомоги адвокатом не суперечить його інтересам та про обізнаність щодо надання адвокатом правової допомоги працівникам цієї юридичної особи, а також повідомлення клієнтів - працівників ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» до КДКА Житомирської області регіону, де зазначено про обізнаність щодо надання адвокатом ОСОБА_1 правової допомоги юридичній особі, і що це не суперечить їхнім інтересам.
Також колегія суддів наголошує на тому, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 44 Закону №   5076-VI завданнями адвокатського самоврядування є забезпечення незалежності адвокатів, захист від втручання у здійснення адвокатської діяльності.
Згідно з ч. 2 ст. 46 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність, зокрема й Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Разом з тим вищевказані обставини свідчать, що ВКДКА як один із органів, через діяльність яких здійснюється адвокатське самоврядування, при розгляді скарг на дії адвоката ОСОБА_1., поданих представником ПрАТ «ФФ «Дарниця», яке є процесуальним опонентом ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» - клієнта позивача, який впродовж тривалого часу користується правовою допомогою ОСОБА_1 , не виконала одного з основних завдань адвокатського самоврядування, яке полягає у забезпеченні незалежності адвокатів, захист від втручання у здійснення адвокатської діяльності, зокрема - не перевірила та врахувала тих обставин і критеріїв, що описані в узагальненнях дисциплінарної практики як визначальні обставини, які належить брати до уваги при розгляді скарг, що подаються процесуальними опонентами в інтересах клієнтів адвокатів або інших учасників процесу.
Крім того, стверджуючи про доступ адвоката ОСОБА_1. до конфіденційної інформації, яка може бути використана на шкоду обом клієнтам, відповідач не встановив обставин отримання адвокатом конфіденційної інформації від клієнта та не вказав у рішенні від 28.04.2023 року №   IV-004/2023 яка саме конфіденційна інформація була отримана ОСОБА_1 . У матеріалах справи № 320/17765/23 також відсутні докази отримання позивачем конфіденційної інформації. 
За таких обставин висновок, зазначений у рішенні ВКДКА від 28.04.2023 року №   IV-004/2023 та в рішенні суду першої інстанції, про наявність у адвоката ОСОБА_1. доступу до конфіденційної інформації, яка може бути використана на шкоду обом клієнтам,  ґрунтується на припущенні та не підтверджений доказами.
В порушення п. 57 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг ВКДКА не забезпечила об`єктивного розгляду скарги, не перевірила належним чином викладені в скарзі ПрАТ «ФФ «Дарниця» факти та не врахувала доводи адвоката ОСОБА_1., чим порушила також п. 43 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг, яким визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення ВКДКА від 28.04.2023 року №   IV-004/2023 не відповідає вимогам п. 51 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг, згідно з яким рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. 
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Колегія суддів констатує, що рішення ВКДКА від 28.04.2023 року №/2023 не відповідає критерію обґрунтованості, закріпленому в п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України.
Також положення п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України зобов`язують адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень перевіряти, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені   Конституцією   та законами України.
Колегія суддів зауважує, що відповідачем встановлено суперечність інтересів виключно процесуального статусу сторін - позивача та відповідачів у господарській справі №   910/4707/21, що за відсутності встановлення конкретно визначених суперечливих інтересів клієнтів адвоката поза межами справи №   910/4707/21 та з огляду на положення ст.   54 ГПК України, є неповним дослідженням дисциплінарним органом діянь адвоката, які скаржник - ПрАТ «ФФ «Дарниця» вказує як порушення.  
Більше того, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи позивача про те, що спільність чи суперечливість інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» і його посадових осіб у справі № 910/4707/21 може та має бути встановлена саме господарським судом, який розглядає справу. Будь-які висновки ВКДКА з цього питання до моменту ухвалення судового рішення у справі № 910/4707/21 свідчать про вихід за межі власної компетенції і надання правової оцінки обставинам господарського спору у справі №   910/4707/21, що є повноваженням судів господарської юрисдикції.
Так, відповідачем встановлено, що позовну заяву ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у справі №   910/4707/21 про стягнення збитків з посадових осіб ПАТ НВ «Борщагівський ХФЗ» було подано акціонером - ПрАТ «ФФ «Дарниця» на підставі ст. 54 ГПК України. 
Відповідно до ч. 1   ст. 54 ГПК України в редакції, чинній на момент відкриття провадження у справі №   910/4707/21, власник (учасник, акціонер) юридичної особи, якому належить 10 і більше відсотків статутного капіталу товариства (крім привілейованих акцій), або частка у власності юридичної особи якого становить 10 і більше відсотків, може подати в інтересах такої юридичної особи позов про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою.
Згідно з ч. 2   ст. 54 ГПК України у разі відкриття провадження за таким позовом зазначена юридична особа набуває статусу позивача, але не вправі здійснювати свої процесуальні права та обов`язки без згоди власника (учасника, акціонера), який подав позов. Посадова особа, до якої пред`явлений позов, не вправі представляти юридичну особу та призначати іншу особу для представництва юридичної особи в даній справі.
Отже, дотримання норм ст. 54 ГПК України щодо представництва інтересів позивача та відповідачів (посадових осіб) після відкриття провадження у справі має знаходитись під контролем господарського суду, який розглядає справу.
Колегія суддів враховує, що згідно з рішенням Ради адвокатів України №   32 від 08.06.2024 положення ч. 1 ст. 54 ГПК України визначають процесуальні особливості застосування відшкодування збитків власника (учасник, акціонера) юридичної особи, заподіяних юридичній особі її посадовою особою як способу захисту, а п. 12 ч. 1 ст. 20 ГПК України визначає юрисдикцію спору, в якому цей спосіб захисту застосовується. При цьому, особливості реалізації процесуальних прав осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах юридичної особи у спорах про відшкодування збитків, заподіяних її посадовою особою полягають у тому, що ці особи: мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють (ч. 1 ст. 55 ГПК України), тобто права і обов`язки позивача; щодо права укладати мирову угоду (ч. 2 ст. 55 ГПК України); щодо права відмови від поданої ними заяви або зміни позовних вимог, однак це не позбавляє особу, на захист прав та інтересів якої подано заяву, права вимагати від суду розгляду справи та вирішення вимоги у первісному обсязі (ч. 3 ст. 55 ГПК України); якщо особа, в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд не має права залишити позов про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, без розгляду (ч. 4 ст. 55 ГПК України)
Тобто, процесуальний статус власника, учасника, акціонера юридичної особи, який подав в інтересах такої юридичної особи позов про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, вичерпно визначений процесуальними нормами ГПК України, а процесуальні права і обов`язки використовуються такою особою з урахуванням особливостей, встановлених у ст.ст. 53-55 ГПК України. Норма ч. 2 ст. 54 ГПК України не передбачає будь-яких юридичних наслідків відкриття провадження у справі за похідним позовом для договірних відносин між адвокатом та клієнтом.
З огляду на викладене Радою адвокатів України надано роз`яснення щодо питання про конфлікт інтересів адвоката при наданні правової допомоги клієнту в зв`язку з розглядом господарського спору за позовом, поданим у порядку ст. 54 ГПК України, яке полягає в тому, що сам по собі факт звернення власника (учасника, акціонера) юридичної особи з позовною заявою в порядку ст. 54 ГПК України до посадових осіб юридичної особи або факт відкриття провадження у справі за таким позовом не може бути підставою для відмови адвоката в укладенні договору про надання правової допомоги з працівниками цієї юридичної особи (за умови існування договору про надання правничої допомоги між адвокатом та юридичною особою, а також обізнаності працівників юридичної особи з цією обставиною і їх волевиявлення на укладення договору про надання правничої допомоги), крім випадків коли на підставі раніше укладеного договору адвокат прийняв на себе виконання конкретного доручення на представництво інтересів юридичної особи у справі за похідним позовом.
Як вже зазначалося, фактів представництва адвокатом ОСОБА_1. інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у межах справи № 910/4707/21 відповідачем не встановлено та в рішенні №   ІV-004/2023 від 28.04.2023 не відображено. 
Окремо Рада адвокатів України звернула увагу на те, що юридичний конфлікт, який власник (учасник, акціонер) юридичної особи намагається вирішити шляхом звернення до суду із похідним позовом, може виявитись не спором між юридичною особою та її посадовими особами про заподіяння останніми збитків, а конфліктом інтересів власників (учасників, акціонерів) та спором між ними за контроль над юридичною особою або так званим «недружнім поглинанням», яке зазвичай називають «рейдерським захопленням».
Зазначений висновок Ради суддів України додатково вказує на обґрунтованість доводів адвоката ОСОБА_1. стосовно того, що взаємна суперечність інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб, до яких позовні вимоги про відшкодування збитків заявлені акціонером ПрАТ «ФФ «Дарниця» в порядку ст. 54 ГПК України, а не безпосередньо ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», може бути встановлена саме судом господарської юрисдикції за результатами розгляду справи № 910/4707/21 та може знайти свій вияв у рішенні, прийнятому судом по суті заявлених вимог. 
Встановлення ж взаємної суперечності інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб в рамках розгляду дисциплінарної справи є виходом ВКДКА за межі наданих їх повноважень. 
При цьому, колегія суддів повторно наголошує на тому, що встановлено суперечності інтересів виключно процесуального статусу сторін - позивача та відповідачів у господарській справі №   910/4707/21, не є тотожним суперечності інтересів ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» та його посадових осіб поза межами справи №   910/4707/21.
Суд першої інстанції при розгляді позовної заяви адвоката ОСОБА_1. зазначених вище обставин не з`ясував та оцінку відповідним доводам позивача не надав.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації.
Разом з тим, суд першої інстанції при вирішенні справи не врахував наданої у рішенні КДКА Київської області №123/2023 від 27.09.2023 правової оцінки щодо інтересів ПрАТ «ФФ «Дарниця» та ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» у справі №910/4707/21 при розгляді скарги стосовно адвоката ОСОБА_8., предметом якої зазначено те, що адвокат порушив правила адвокатської етики, віддаючи перевагу інтересам заявника (ПрАТ «ФФ «Дарниця») у господарській справі №   910/4707/21, всупереч інтересам ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ», які в силу приписів ст.ст. 54, 55 ГПК України мали пріоритетне значення у професійній діяльності зазначеного адвоката. КДКА Київської області зазначила, що факт наявності договору про надання правової допомоги між адвокатом ОСОБА_8 та  ПрАТ «ФФ «Дарниця» жодним чином не  зумовлює опосередкованого застосування законодавства, що регулює правовідносини між адвокатом та клієнтом, до правовідносин між ОСОБА_8 та ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ». Оскільки ПАТ НВЦ «Борщагівський ХФЗ» не є клієнтом адвоката ОСОБА_8., конфлікт інтересів у даному випадку відсутній, адже адвокат ОСОБА_8. представляє інтереси лише одного клієнта - ПрАТ «ФФ «Дарниця». 
Колегія суддів враховує, що ВКДКА у рішенні №   І-013/2024 від 26.01.2024 надано правову оцінку щодо інтересів сторони позивача у справі №   910/4707/21 та дотримання принципу неприпустимості конфлікту інтересів при розгляді скарги стосовно адвоката ОСОБА_8., яка є відмінною від оцінки спільності інтересів сторони позивача у справі №   910/4707/21, наданої в оскаржуваному рішенні при розгляді скарги стосовно позивача. 
Так, відповідачем зазначено, що з метою представництва інтересів ПрАТ «ФФ «Дарниця» у судових справах, в т.ч. у справі №910/4707/21, була видана довіреність від 15.08.2022 року на адвокатів АО «ЕКВО», серед яких є і адвокат ОСОБА_8 ; адвокат ОСОБА_8. здійснював адвокатську діяльність у складі АО «ЕКВО» в інтересах клієнта адвокатського об`єднання - ПрАТ «ФФ «Дарниця», що підтверджується наявними у справі копіями довіреностей цього товариства; адвокат ОСОБА_8. в даному випадку діяв в інтересах клієнта АО «ЕКВО» і свого довірителя - ПрАТ «ФФ «Дарниця» на підставі вищезазначених Договору і довіреності. У зв`язку з наведеним, ВКДКА погодилася з висновками КДКА Київської області стосовно того, що в діях адвоката ОСОБА_8 відсутні ознаки вчинення дисциплінарного проступку.
Таким чином, аналізуючи норми чинного законодавства та оцінюючи зібрані у справі докази, колегія суддів доходить висновку, що відповідачем під час розгляду дисциплінарної справи не було надано належної оцінки документам, які знаходилися на розгляді у Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури, висновки суду першої інстанції у справі №   320/17765/23 ґрунтуються на неповно встановлених обставинах справи, у зв`язку з чим спірне рішення №   ІV-004/2023 від 28.04.2023 р. є протиправним та підлягає скасуванню.
Водночас колегія суддів дійшла висновку, що наведені в апеляційній скарзі доводи щодо відсутності повноважень у членів ВКДКА не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи, зокрема, з огляду на наявність Рішення Ради адвокатів України №   69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», де роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування. 
За приписами частини першої   статті 242 КАС України   рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.
Одне із призначень обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті, та надати стороні можливість його оскарження у разі незгоди з аргументами суду. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль за здійсненням правосуддя. А тому при оскарженні рішення суду слід звертати увагу на те, що залишення без уваги ключових доводів сторони є прямим порушенням процесу.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом (частина четверта   статті 242 КАС України).
Судом першої інстанції не надано оцінку ключовим доводам позивача щодо невмотивованості оскаржуваного рішення ВКДКА, не досліджено наявні у матеріалах справи докази, не надано оцінку обставинам, на які посилається учасник справи, а тому, на думку колегії суддів, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню. 
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України   за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Частиною першою, сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Керуючись статтями 139, 243, 311, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та осіб, що приєдналися до апеляційної скарги ОСОБА_1 : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» - задовольнити. 
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року - скасувати та ухвалити нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними та скасування рішення - задовольнити у повному обсязі.
Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 28 квітня 2023 року №   IV-004/2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Стягнути з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, код ЄДРПОУ 26080214) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в загальній сумі 1095 (тисячу дев`яносто п`ять) грн. 07 коп. за подання позовної заяви та 1610 (тисячу шістсот десять) грн. 40 коп. за подання апеляційної скарги.
Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ч. 5   ст. 328 КАС України.                  

             Суддя-доповідач                                                                                 Собків Я.М.

  Суддя                                                                                                    Сорочко Є.О.

             Суддя                                                                                                     Чаку Є.В.