УХВАЛА
 
21 жовтня 2024 року
м. Київ
 
справа № 183/1223/22
провадження № 61-13814ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 травня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Перещепинська міська рада про виселення,
 
ВСТАНОВИВ:
 
11 жовтня 2024 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»)через засоби поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від                  16 травня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від                   18 серпня 2024 року в указаній справі.
В касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на дату надання загального доступу до оскаржуваної постанови у Єдиному державному реєстрі судових рішень.
Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Відповідно до Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - Реєстр) не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.
 
Встановлено, що постанова Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2024 року не містить інформацію про дату складання її повного тексту. Апеляційний суд надіслав указане судове рішення для оприлюднення до Єдиного державного реєстру судових рішень - 30 вересня 2024 року, надання загального доступу забезпечено - 01 жовтня 2024 року. 
 
На підставі зазначеного можливо дійти висновку, що заявник не міг дізнатися про складання повного тексту постанови апеляційного суду раніше ніж її було опубліковано в Реєстрі, а копія вказаної постанови не могла бути направлена заявнику раніше зазначеної дати.
 
АТ КБ «ПриватБанк» протягом тридцяти днів від дати внесення судового рішення до Реєстру звернувся до суду з касаційною скаргою на заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 травня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від                18 серпня 2024 року.
 
Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин. Тому суд, на підставі статті 390 ЦПК України, поновлює його.
Проте подана скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.
 
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 481,00 грн.
 
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
 
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зроблено висновок про те, що: «у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові».
 
Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, судовий збір за подання касаційної скарги становить 14 886,00 грн (2 481,00 грн х 3 (вимоги немайнового характеру (виселення трьох осіб)) х 200 %).
 
До касаційної скарги додано платіжну інструкцію від 10 жовтня 2024 року               № BOJ60B433L на підтвердження сплати судового збору у розмірі                                4 962,00 грн.
 
Отже , АТ КБ «ПриватБанк» необхідно доплатити судовий збір у розмірі 9 924,00 грн (14 886,00 грн - 4 962,00 грн).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                        м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Поновити Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» строк на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від                  18 серпня 2024 року.
 
Касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 травня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2024 року залишити без руху.
 
Надати заявникові для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                   Є. В. Коротенко