ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 жовтня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/28381/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Дурасової Ю.В. (доповідач),
                               суддів:  Олефіренко Н.А., Суховарова А.В.,        
          розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу  ОСОБА_1 
          на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.06.2024 року (головуючий суддя Серьогіна О.В.)
          в адміністративній справі №160/28381/23 за позовом   ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області          
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

          Позивач, ОСОБА_1 , звернувся 20.12.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, в якому, з урахуванням зміни предмету позову, просив (т.1, а.с.1-18, 120-141):  
- визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області по встановленню факту, в діях старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Вівича Антона Олександровича, порушень нормативно-правових актів, які регламентують порядок зберігання, поводження та експлуатації вогнепальної зброї в органах МВС, що оформлені висновком службового розслідування №46/17243 від 23.08.2023 року за фактом несвоєчасної здачі до кімнати зберігання зброї табельної вогнепальної зброї старшим слідчим слідчого відділення ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №670о/с від 25.09.2023 року “Про встановлення премії керівному складу, поліцейським, державним службовцям, службовцям, цивільному персоналу апарату, районним управлінням (відділів) та відділень поліції, окремих, стройових підрозділів ГУНП”, в частині встановлення старшому слідчому слідчого відділення відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 розміру премії 174,701% за вересень 2023 року, на підставі додатку №10-234 до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №670о/с від 25.09.2023 року “Список поліцейських відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби у вересні 2023 року”;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити старшому слідчому слідчого відділення відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 грошове забезпечення за вересень 2023 року в повному обсязі, відповідно до відсотку премії, що відповідає рекомендованому граничному розміру витрат грошового забезпечення за відповідними посадами поліцейських відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області для встановлення відсотка премії за вересень 2023 року в розмірі 236, 388 %, з урахуванням раніше виплаченої суми грошового забезпечення за вересень 2023 року.
          В обґрунтування позову зазначено, що позивач працює на посаді старшого слідчого відділення виділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. Наказом начальника відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №102 від 14.07.2023 року позивачу видано закріплену вогнепальну зброю. У період з 07.08.2023 року по 16.08.2023 року ОСОБА_1 перебував у щорічній основній оплачуваній відпустці за 2022 рік, а закріплена вогнепальна зброя була здана 08.08.2023 року до чергової частини ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області. 27.09.2023 року позивач отримав грошове забезпечення менше ніж за минулі місяці 2023 року на 5000 грн, у зв`язку з чим звернувся до бухгалтерії за роз`ясненнями, де йому повідомили, що відносно нього проведено службове розслідування та позбавлено частини місячного грошового забезпечення. Як вбачається з пропозиції щодо позбавлення його премії за вересень 2023 року, з якою позивача було знайомлено 05.10.2023 року, начальник ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області (невідомо коли), звертається до начальника Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області з пропозицією про встановленням премії у розмірі меншому, ніж передбачений при розрахунку рекомендованого граничного розміру грошового забезпечення за відповідними посадами позивачу ОСОБА_1 на 5000 грн. Позивач не погоджується діями відповідача та наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №670о/с від 25.09.2023 року “Про встановлення премії керівному складу, поліцейським, державним службовцям, службовцям, цивільному персоналу апарату, районним управлінням (відділів) та відділень поліції, окремих, стройових підрозділів ГУНП”, в частині встановлення позивачу розміру премії 174, 701 % за вересень 2023 року, оскільки вважає, що здав вогнепальну зброю до чергової частини при перебуванні у відпустці, тоді як у нормах чинного законодавства відсутнє посилання на те, що така зброя має бути здана до чергової частини саме до початку відпустки.           
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.06.2024 року у задоволенні позову відмовлено.          
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що  відповідно до наказу №102 від 14.07.2023 року, на весь час існування  обставин, які зобов`язують здати закріплену вогнепальну зброю, а саме перебування у відпустці, позивач повинен був здати закріплену вогнепальну зброю до чергової частини ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області. Тобто, протягом всього періоду відпустки (з 07.08.2023 року по 16.08.2023 року) закріплена за позивачем вогнепальна зброя повинна була перебувати в черговій частині ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, а не у сейфі в кабінеті позивача.           Стосовно посилання позивача на відсутність підстав зменшення розміру грошового забезпечення, суд першої інстанції вказав, що чинним законодавством, яке регламентує порядок нарахування та виплати грошового забезпечення поліцейським обов`язкового або мінімального розміру премії, що виплачується поліцейським, не встановлено. Визначення розміру премії, що виплачується поліцейським, належить до компетенції керівника органу Національної поліції та залежить від особистого внеску поліцейського в загальний результат служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на них завдань, а також, залежить від бюджетних асигнувань для цих цілей. Зазначив, що висновком службового розслідування підтверджується, що ОСОБА_1 проявив не професійність під час виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, відтак дійшов висновку, що ГУНП в Дніпропетровській області, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень та у спосіб, наданих йому законодавством.
          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позов задовольнити.
          Вказує, що відповідно до вимог вищевказаної норми, у зв`язку з настанням обставин, які зобов`язують його здати закріплену вогнепальну зброю, а саме перебування у відпустці, здав закріплену вогнепальну зброю до чергової частини ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області. Зазначає, що відповідно до інформації про встановлений у попередньому місяці відсоток премії та відсоток премії, що відповідає рекомендованому граничному розміру витрат грошового забезпечення за відповідними посадами поліцейських
відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області для встановлення відсотка премії за вересень 2023 року позивачу ОСОБА_1 визначено відсоток премії, що відповідає рекомендованому граничному розміру витрат грошового забезпечення за відповідними посадами у поточному місяці в розмірі 236, 388 %, тобто, виплата премії у такому відсотку, не перевищувала установлені рекомендовані граничні розміри витрат грошового забезпечення за відповідними посадами поліцейських відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області за вересень 2023 року. Отже, сплата грошового забезпечення, у розмірі меншому, ніж передбачено при розрахунку рекомендованого граничного розміру грошового забезпечення за відповідними посадами позивачу ОСОБА_1 є протиправною, так як, здійснена поза встановленим нормативно-правовими актами порядком, оскільки, до позивача не застосовувалось дисциплінарне стягнення, він не відсторонювався від виконання службових обов`язків, не звільнявся, не направлявся за кордон для виконання обов`язків, а премія є частиною грошового забезпечення, тобто, складовою заробітної плати поліцейського, яка відповідно до Закону України “Про Національну поліцію” сплачується своєчасно і в повному обсязі. Зауважив, що зменшення грошового забезпечення слідчому без видання наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності за відсутності порушень безпосередніх професійних обов`язків, а саме розслідування злочинів, без відібрання пояснень від безпосереднього керівника, можна кваліфікувати, як втручання в професійну діяльність слідчого з метою тиску на нього та призводить до порушення принципу “правової визначеності” шляхом свавільного використання повноважень керівництва щодо визначення розміру грошового забезпечення слідчого на власний розсуд керівництва.
          Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін. 
          Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України та перебуває на посаді старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Позивач вважає протиправними дії відповідача щодо встановлення факту порушення позивачем порядку зберігання  вогнепальної зброї, а також вважає протиправним наказ №670о/с від 25.09.2023 року “Про встановлення премії керівному складу, поліцейським, державним службовцям, службовцям, цивільному персоналу апарату, районним управлінням (відділів) та відділень поліції, окремих, стройових підрозділів ГУНП”, в частині встановлення позивачу розміру премії 174, 701 % за вересень 2023 року.
          Суд першої інстанції у задоволенні позову відмовив.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII, норми Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 року №2337-VIII.
Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.
Згідно частини 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.1, 2 ст.19 ЗУ №580-VIII).
Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Пунктами 1, 2, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту також встановлено, що дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського:
бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 
знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки та сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
За змістом пункту 7 частини 6 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський має право ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення.
Частиною 2 цієї статті Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
В силу частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частиною 3 вказаної статті визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 
1) зауваження; 
2) догана; 
3) сувора догана; 
4) попередження про неповну службову відповідність; 
5)пониження у спеціальному званні на один ступінь; 
6) звільнення з посади; 
7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин 2-4 статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Частинами 1, 9-15 статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:
1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;
3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. 
У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.
У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. 
Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. 
Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.
Поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.
Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається належним чином повідомленим. 
У такому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Статтею 16 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. 
При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. 
Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Відповідно до частини першої статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
За приписами частини другої статті 18 Дисциплінарного статуту встановлено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема: 
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови (ч.3 ст.18 Дисциплінарного статуту).
Частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Приписи частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). 
Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. 
У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Матеріалами справи підтверджується, що Наказом начальника відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №102 від 14.07.2023 року позивачу видано закріплену вогнепальну зброю (а.с. 21-24 т.1). 
Позивач зазначає, що у період з 07.08.2023 року по 16.08.2023 року ОСОБА_1 перебував у щорічній основній оплачуваній відпустці за 2022 рік, що підтверджується довідкою від 18.08.2023 (а.с. 25 т.1). 
При цьому позивач зазначає, що у період відпустки закріплена за ним вогнепальна зброя була здана 08.08.2023 року до чергової частини ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області.
Водночас, згідно Рапорту начальника ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області  від 09.08.2023 полковника поліції Євгенія Якимця – старший слідчий слідчого відділення капітан поліції ОСОБА_1 з 07.08.2023 перебуває у відпустці та станом на 09.00год. 08.08.2023 не здав до КЗЗ табельну вогнепальну зброю (а.с. 27 т.1).
Наказом Нікопольського РУП ГУНП від 09.08.2023 року №466 про організацію проведення службового розслідування призначено службове розслідування за фактом несвоєчасної здачі до КЗЗ табельної вогнепальної зброї старшим слідчим слідчого відділення ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 та затверджено склад комісії (а.с. 28 т.1).
На підставі наказу Нікопольського РУП ГУНП від 09.08.2023 року №466, з метою повної і всебічної перевірки, на підставі ст. ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ, та Порядку проведень службових розслідувань в Національній поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, проведено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом несвоєчасної здачі до КЗЗ табельної вогнепальної зброї старшим слідчим слідчого відділення ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 .
В ході службового розслідування встановлено, що 09.08.2023 року за вх. № 1243 до Нікопольського РУП ГУНП надійшов рапорт від начальника ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 з інформацією, що 08.08.2023 року з рапортом звернулися старший інспектор-черговий чергової частини відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 та капітан поліції ОСОБА_4 в якому доповіли, що старший слідчий слідчого відділення капітан поліції ОСОБА_1 з 07.08.2023 року перебуває в відпустці та станом на 09.00 год. 08.08.2023 року не здав до КЗЗ табельну вогнепальну зброю.
Комісія дійшла висновку, що у старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 2 Нікопольського РУП капітана поліції ОСОБА_1 на час перебування у відпустці не було потреби в табельній вогнепальній зброї, а відповідно зброя і патрони до неї підлягають обов`язковому здаванню на час відсутності для зберігання до КЗЗ чергової частини, чим допустив порушення вимог п.8, розділу IV та п. 13 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 року № 828, з також вимог пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 року №70.
За результатами проведення службового розслідування комісією Нікопольського РУП ГУНП 23.08.2023 року складено висновок, згідно з яким пропонується (а.с. 29-31 т.1):
- факт несвоєчасної здачі до КЗЗ табельної вогнепальної зброї старшим слідчим слідчого відділення ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , що призвело до порушення вимог п.8, розділу IV та п.13 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 року № 828, а також вимог пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 року №70 вважати таким, що знайшов своє підтвердження, службове розслідування вважати закінченим;
- за порушення вимог п.8, розділу IV та п.13 розділу VI Інструкції з організації забезпечення зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 року № 828, а також вимог пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01.02.2016 року №70, п.п. 4.4, п.п. 4.5 п. 4  наказу ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 14.07.2023 року № 102 «Про організацію видачі вогнепальної зброї, боєприпасів поліцейським відділення поліції № 2 Нікопольського РУП», що виразилось у несвоєчасній здачі табельної вогнепальної зброї до КЗЗ відділення поліції № Нікопольського РУА ГУНП в Дніпропетровській області на час перебування у відпустці та відсутності потреби в табельній вогнепальній зброї, встановити премію у розмірі меншому на 5000 гривень ніж передбачений при розрахунку рекомендованого граничного розміру грошового забезпечення за відповідною посадою, старшому слідчому слідчого відділення відділення поліції № 2 Нікопольського РУП ГУНП капітану поліції ОСОБА_1 .
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що в ході службового розслідування комісією враховані пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с. 32-34 т.1).
Начальником ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області надано начальнику Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області пропозицію про врахування при встановлені розміру премії за вересень 2023 року та встановлення премії у розмірі меншому ніж передбачений при розрахунку рекомендованого граничного розміру грошового забезпечення за відповідною посадою позивачу ОСОБА_1 на 5000 грн. (а.с. 36 т.1).
На підставі зазначеної пропозиції Нікопольським РУП ГУ НП в Дніпропетровській області до ГУНП в Дніпропетровській області надано список поліцейських відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби у вересні 2023 року, де пунктом 8 зазначеного списку за рішенням керівника щодо встановлення відсотку премії за період служби у вересні 2023 року позивачу встановлено премію в розмірі 174, 701 %.
Наказом ГУНП №670 о/с від 25.09.2023 року про встановлення премії керівному складу, поліцейським, державним службовцям, цивільному персоналу апарату, районним управлінням (відділів) та відділень поліції, окремих, стройових підрозділів ГУНП, відповідно до якого пунктом 4 встановлено премію за вересень 2023 поліцейським районних управлінь, де старшому слідчому слідчого відділення поліції №2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , установлено премію за вересень 2023 у розмірі 174,701 %. 
Отже, позивачу за вересень 2023 року зменшено грошове забезпечення в частині премії у розмірі 61, 687%, що становить 5000 грн.
Надаючи оцінку зазначеним правовідносинам та правомірності/протиправності дій та рішень відповідача, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (Порядок №893).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
За приписами пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:
- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- вид і розмір заподіяної шкоди;
- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються (п.2 розділу ІV Порядку №893).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п.3 розділу ІV Порядку №893).
Відповідно до пункту 13 розділу V Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Пунктами 2-5 розділу VІ Порядку №893 установлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. 
Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:
- дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
- підстава для проведення службового розслідування;
- форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
- обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
- посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
- пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
- пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
- документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
- обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
- причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
- висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
- вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
- відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
- запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Поряд з цим, підпунктом 2 пункту 3 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 (Положення №893) установлено, що член дисциплінарної комісії для з`ясування питань, пов`язаних зі службовим розслідуванням, із дотриманням чинного законодавства України відвідує органи, підрозділи, установи поліції або за погодженням з адміністрацією інші органи державної влади та місцевого самоврядування, підприємства, установи і організації незалежно від форм власності, отримує від їх працівників письмові або усні пояснення, документи та матеріали, що стосуються предмета службового розслідування.
У разі відмови поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, надати пояснення факт відмови фіксує шляхом складання акта, що підписують члени дисциплінарної комісії, присутні під час відмови, та особи, присутні під час відмови (пп.10 п.3 розділу ІІІ Положення №893).
Організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим захисним спорядженням (озброєння) у Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію визначено Інструкцією з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України затвердженою наказом МВС України №828 від 11.10.2018 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 05.11.2018 року за № 1249/32701 (Інструкція №828).
Відповідно до п. 8 розділу IV Інструкції №828 заборонено видавати озброєння поліцейським, які перебувають у відпустці, відсторонені від посади, учинили діяння, що містить ознаки злочину, або щодо яких проводиться службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни, чи за наявності інших обмежувальних умов, визначених законодавством України.
Згідно з п. 13 розділу VI Інструкції №828 у разі направлення поліцейського на стаціонарне лікування, навчання, виїзду його за межі України, а також якщо тимчасово немає потреби в табельній вогнепальній зброї, боєприпасах і спеціальних засобах, виданих для постійного зберігання і носіння, зброя і патрони до неї підлягають обов`язковому здаванню на час відсутності для зберігання до КЗЗ чергової частини, а спеціальні засоби - відповідальному за озброєння.
Пунктом 4.5 наказу №102 від 14.07.2023 року визначено, що при направленні на стаціонарне лікування, навчання, виїзді за межі України, перебуванні у відпустці, а також при тимчасовій відсутності потреби у вогнепальній зброї, боєприпасах, що були видані для постійного зберігання й носіння - здати їх на цей час на зберігання до чергової частини відділення поліції №2 Нікопольського РУП.
Згідно з п. 2 розділу ІІІ наказу МВС України №70 від 01.02.2016 року “Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю” (Інструкція №70), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 250/28380 від 17.02.2016 року вогнепальна зброя і боєприпаси після виконання службових обов`язків або в разі відсутності потреби негайно здаються на зберігання до чергової частини органу (закладу, установи) поліції.
В той же час, відповідно до вступної частини наказу №102 від 14.07.2023 року про організацію видачі вогнепальної зброї, боєприпасів поліцейським відділення поліції №2 Нікопольського РУП, закріплена вогнепальна зброя видана працівникам ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, з метою безпечного функціонування відділення поліції, виконання функціональних обов`язків, забезпечення охорони та надійної роботи адмінбудівлі, недопущення захоплення, відбиття можливого нападу з боку сторонніх осіб та захисту особового складу.
Отже, відповідно до наказу №102 від 14.07.2023 року позивачу видано закріплену вогнепальну зброю.
При цьому, в силу пункту 4.5 наказу ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП №102 від 14.07.2023 «Про організацію видачі вогнепальної зброї, боєприпасів поліцейським ВП № 2 Нікопольського РУП» поліцейські, які отримали вогнепальну зброю, боєприпаси при направленні на стаціонарне лікування, навчання, виїзді за межі України, перебуванні у відпустці, а також при тимчасовій відсутності потреби у вогнепальній зброї, боєприпасах, що були видані для постійного зберігання й носіння - здати їх на цей час на зберігання до чергової частини відділення поліції №2 Нікопольського РУП».
Отже, позивач мав обов`язок здати вогнепальну зброю на період відпустки. 
Водночас, позивачем не заперечується факт здачі зброї через день після початку відпустки, тобто те, що ним вже у період відпустки була здана вогнепальна зброя.
Позивач посилається на те, що ні Інструкція №828, ні наказ №102 від 14.07.2023 року не містять обов`язку здати зброю до початку відпустки чи у її перший день та не визначає строк у який зброя повинна бути здана поліцейським до чергової частини у разі настання таких обставин. 
Однак, така позиція позивача спростовується, з огляду на те, що відповідно до наказу №102 від 14.07.2023 року, на весь час існування  обставин, які зобов`язують здати закріплену вогнепальну зброю, а саме перебування у відпустці, позивач повинен був здати закріплену вогнепальну зброю до чергової частини ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області.
Тобто, на протязі всього періоду відпустки (з 07.08.2023 року по 16.08.2023 року) закріплена за позивачем вогнепальна зброя повинна була перебувати в черговій частині ВП №2 Нікопольського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, а не у сейфі в кабінеті позивача.
Щодо посилання позивача на відсутність підстав зменшення розміру грошового забезпечення, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається Кабінетом Міністрів України залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.
Відповідно до п. 4.2 постанови Кабінету Міністрів України № 988 від 15.11.2015 року «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.04.2016 року № 260, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 року за №669/28799 (Постанова КМУ № 988 від 15.11.2015 року) керівникам органів, закладів, установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення надано право здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.
Відповідно до ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію» та постанови КМУ № 988 від 15.11.2015 року було затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (Порядок). В п.12 розділі II Порядку зазначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки та особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції. Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.
На виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України № 988 від 15.11.2015 року та Порядку, наказом ГУНП № 446 від 20.02.2023 року затверджене Положення про преміювання поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області (Положення про преміювання поліцейських ГУНП) (а.с. 40-43 т.1).
Пунктом 3 розділу І Положення про преміювання поліцейських ГУНП встановлено, що розмір премії визначається за показниками, зазначеними у розділі III Положення про преміювання поліцейських ГУНП та залежно від особистого вкладу поліцейського у загальні результати служби.
Преміювання поліцейських ГУНП здійснюється на підставі списків начальників структурних підрозділів, погоджених з управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП у частині розміру фонду преміювання, які надаються до управління кадрового забезпечення до узагальнення, після чого, зазначені списки затверджуються заступником начальника ГУНП та на їх підставі УКЗ ГУНП готує проект наказу про преміювання поліцейських.
Пунктом 1 розділу III Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, преміювання поліцейських ГУНП визначається за результатами служби за місяць за різними показниками, серед яких:
- професійність виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
- виконання заходів, передбачених планами роботи Національної поліції України, ГУНП та підпорядкованих йому структурних підрозділах.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції матеріали справи не містять доказів щодо вчинення відповідачем порушень при проведенні службового розслідування та формуванні висновку за службовим розслідуванням щодо позивача. 
Щодо питання встановлення премії за вересень 2023 року, у відповідності до положень вищезазначених нормативно-правових актів т.в.о. начальника ГУНП було видано наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 25.09.2023 року № 670 о/с про встановлення премії керівному складу, поліцейським, державним службовцям, цивільному персоналу апарату, районним управлінням (відділів) та відділень поліції, окремих, стройових підрозділів ГУНП, яким старшому слідчому слідчого відділення поліції № 2 Нікопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , установлено премію за вересень 2023 року у розмірі 174, 701%, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.
Чинним законодавством, яке регламентує порядок нарахування та виплати грошового забезпечення поліцейським обов`язкового або мінімального розміру премії, що виплачується поліцейським, не встановлено. 
Визначення розміру премії, що виплачується поліцейським, належить до компетенції керівника органу Національної поліції та залежить від особистого внеску поліцейського в загальний результат служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на них завдань, а також, залежить від бюджетних асигнувань для цих цілей.
Висновком службового розслідування підтверджується, що ОСОБА_1 проявив не професійність під час виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наявних доказів в матеріалах даної справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що ГУНП в Дніпропетровській області, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень та у спосіб, наданих йому законодавством.          Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.
Значене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача та норми законодавства України, що регулюють дані правовідносини спростовують доводи позивача. 
Доводи апеляційної скарги щодо суті спору не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
Ураховуючи результат апеляційного перегляду, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення. 
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.06.2024  року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 03.10.2024 та може бути оскаржена до Верховного Суду згідно статті 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
      
Головуючий - суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров