ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року	Львів	Справа № 380/10487/24 пров. № А/857/22089/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді –                                       Запотічного І. І., 
суддів –                                                            Глушка І. В., Довгої О. І.;

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року у справі № 380/10487/24 (головуюча суддя Лунь З. І., м. Львів) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення,- 

                                                            ВСТАНОВИВ:

16 травня 2024 року Львівським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 10.05.2024.
В обґрунтування вимог позовної заяви вказано, що позивачка займала посаду старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області. Наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» оголошено догану ОСОБА_1 - за здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації стосовно близької особи, сина - ОСОБА_2 (всього 22 записи). Всупереч пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів» ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушила низку вимог правових актів. Позивачка не погоджувалась із наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки 13.06.2022 та в липні 2022 повідомила про наявність потенційного конфлікту інтересів, який полягає в тому, що її син перебуває на податковому обліку як ФОП у Кам`янка-Бузькій ДПІ. Позивачка наголошувала, що під час виконання своїх посадових обов`язків, через некоректну роботу АІС ПБ відкрилася підсистема (перегляд) ІКС ПБ «Облік платежів» ФОП ОСОБА_2 , після чого ОСОБА_1 закрила цю систему. Позивачка зазначала, що вона не вчиняла жодних умисних протиправних дій. Відповідальність за некоректну роботу системі АІС ПБ вона не несе. Вважає, що її дії не вплинули на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій стосовно ОСОБА_2 під час виконання нею посадових обов`язків. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Стягнуто з Головного управління ДПС у Львівській області, з бюджетних асигнувань, на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір на суму 1211 грн. 20 коп. 
Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідачем - Головним управління ДПС у Львівській області, подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що позивачка обізнана з вимогами законодавства в сфері захисту інформації та антикорупційного законодавства. Також позивачка ознайомлена з вимогами наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 19.07.2022 № 243 «Про врегулювання конфлікту інтересів», згідно з яким до неї застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у його прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 . Однак, незважаючи на це, ОСОБА_1 здійснювала моніторинг інформації в ІКС «Податковий блок», в режимі перегляду в системі співставлення та єдиному вікні подання електронної звітності стосовно свого сина ОСОБА_2 , чим порушила норми законодавства, що стало підставою для застосування щодо позивачки заходів дисциплінарної відповідальності. 
Позивачем надіслано до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому висловлено прохання відмовити в задоволенні апеляційної скарги. 
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено у справі незначної складності, суд апеляційної інстанції в порядку ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).
Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін з таких підстав.
Встановлено, що ОСОБА_1 займала посаду старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області.
Наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» оголошено догану ОСОБА_1 за здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації в періоди 06.11.2023, 07.02.2024 стосовно близької особи, сина - ОСОБА_2 (всього 22 записи) та усупереч пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів» ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушила вимоги: розділу 6 «Умови служби» посадової інструкції старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок  управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області; підпункту 2.2.28.1 розділу 2 положення про Червоноградський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області, затв. в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області, яким керувалася ОСОБА_1 у своїй діяльності; пункту 5.1 Правил етичної поведінки в органах ДПС, затв. наказом ДПС України від 02.09.2019 №52; пункту 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 №158 зі змінами; ч.1 ст.38 Закону України «Про запобігання корупції»; пункту 7.2 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216; пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів»; пунктів 1, 2, 7, 8 ч.1 ст.8, п.1 ч.1 ст.62 Закону України «Про державну службу».
Наказом ГУ ДПС у Львівській області від 28.03.2024 №32-дп порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 .
Підставою прийняття оскаржуваного наказу від 10.05.2024 №19-дс стало подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області від 01.05.2024 №933/13-01-14-11.
Повідомленням від 01.05.2024 позивачку проінформовано про внесення подання керівнику ГУ ДПС у Львівській області та запропоновано ОСОБА_1 надати письмове пояснення.
ОСОБА_1 надала письмове пояснення від 07.05.2024, в якому заперечила вчинення нею дисциплінарного проступку та зазначила, що 13.06.2022 та в липні 2022 вона повідомила про наявність потенційного конфлікту інтересів. При виконанні ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків через некоректну роботу АІС ПБ відкрилася підсистема (перегляд) ІКС ПБ «Облік платежів» ФОП ОСОБА_2 , після чого ОСОБА_1 закрила цю систему. ОСОБА_1 пояснила, що вона не вчиняла жодних дій, пояснити некоректну роботу у системі АІС ПБ не може. Позивач зазначила, що її дії не вплинули на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій стосовно ОСОБА_2 під час виконання нею посадових обов`язків. 
Підставою для порушення дисциплінарного провадження стали результати перевірки, проведеної відповідно до наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 26.02.2024 № 106, з питань викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 19.02.2024 № 4287/7/99-00-14-02-07.
До вказаного листа долучено витяги з журналу безпеки, у якому містяться відомості про моніторинг старшим державним інспектором Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації в період: 06.11.2023, 07.02.2024 стосовно ОСОБА_2 , а саме: 06.11.2023 та 07.02.2024 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_1 , тип операції: в підсистемі облік платежів, режим: «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 11 записів; 06.11.2023 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_2 , тип операції: в підсистемі облік платежів, режим: «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 9 записів; 07.02.2024 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_2 , тип операції: в підсистемі «Подана звітність» - 2 записи.
Згідно з даними ІКС «Податковий блок»: РНОКПП НОМЕР_2 присвоєно ОСОБА_2 .
Згідно з наявними в Головному управлінні ДПС у Львівській області відомостями ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) підприємець, є близькою особою - сином ОСОБА_1 і знаходиться на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Львівській області. 
За повідомленням ОСОБА_1 , відповідно до вимог статей 28, 29, 30 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді - усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у їх прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ). 
За результатами опрацювання отриманих документів дисциплінарною комісією встановлено, що в період з 06.11.2023 до 07.02.2024 включно, при виконанні своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 керувалась, зокрема, посадовою інструкцією та положенням про відділ.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, у поясненнях від 02.04.2024 ОСОБА_1 повідомила наступне: «(...) До моїх посадових обов`язків відноситься зокрема адміністрування податків і зборів з фізичних осіб, закріплених за Червоноградським відділом податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок. Згідно зі ст.63 ПКУ облік платників у контролюючих органах ведеться за податковими номерами (РНОКПП). Із Законом України «Про запобігання корупції» - я ознайомлена. З метою уникнення конфлікту інтересів та відповідно до ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», мною подано 13.06.2022 року і в липні 2022 року повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів, який полягав у тому, що мій син ОСОБА_2 перебуває на податковому обліку як ФОП в Кам`янко-Бузькому районі. При проведенні камеральних перевірок з метою встановлення правильності відображення показників в інтегрованій картці платника податків (ІКП) ІКС «Податковий блок», я вношу РНОКПП особи ФОПа, який складається з десяти цифр. В такій ситуації, з невідомих мені причин, через збій системи (некоректну роботу) ІКС «Податковий блок» відкрилась ІКП ФОП ОСОБА_2 після чого я її закрила. РНОКПП сина, я не знаю напам`ять. Щодо поставлених мені питань повідомляю, що я не вчиняла жодних дій, відповідно не можу пояснити збої у системі ІКС «Податковий блок». Таким чином дій або прийняття рішень відносно сина, що вплинули на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій під час виконання службових повноважень мною не вчинялись. Інформацію із ІКС «Податковий блок» я не копіювала, не передавала, не використовувала в інший спосіб».
З означеного подання видно, що дисциплінарна комісія виснувала, що ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника чи керівництво ГУ ДПС у Львівській області про вчинення дій - здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).
За правилами частини 1 статті 8 Закону України «Про державну службу» №889-VIII (далі – Закон 889-VIII) державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Як встановлено у частині 1 статті 64 Закону № 889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно із частиною 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Приписами частини 2 статті 65 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 9-1) порушення вимог Закону України «Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)» у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А» або «Б»; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.
За правилами частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Як вказано у частин 1 статті 67 Закону №889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Частиною 1 статті 69 Закону №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.
Відповідно до частини 1 статті 71 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення дисциплінарного провадження було затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок № 1039).
У пункті 24 вказаного Порядку передбачено, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Згідно із пунктом 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
У пункті 33 Порядку № 1039 зазначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
При цьому дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За правилами пункту 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.
У відповідності до частини 10 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Таким чином, однією з підстав для застосування до державного службовця такого стягнення як догана є вчинення ним дисциплінарного проступку, а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини державного службовця з`ясовуються під час розгляду дисциплінарної справи, за наслідками якого керівник державної служби вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.
Апеляційний суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі №140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі №420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі №826/6165/17.
Встановлено, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивачки було застосовано за порушення нею Розділу 6 «Умови служби» посадової інструкції старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок  управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області; підпункту 2.2.28.1 розділу 2 положення про Червоноградський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області, затв. в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області, яким керувалася ОСОБА_1 у своїй діяльності; пункту 5.1 Правил етичної поведінки в органах ДПС, затв. наказом ДПС України від 02.09.2019 №52; пункту 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 №158 зі змінами; ч.1 ст.38 Закону України «Про запобігання корупції»; пункту 7.2 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216; пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів»; пунктів 1, 2, 7, 8 ч.1 ст.8, п.1 ч.1 ст.62 Закону України «Про державну службу».
Суть вчинено правопорушення, за яке позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у здійсненні перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи, сина - ОСОБА_2 (всього 22 записи) та не повідомлення безпосереднього керівника про вчинення таких дій.
Колегія суддів зазначає, що перегляд позивачкою інформації стосовно ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), який є її сином, не спричинив жодних негативних наслідків. Так, у поданні дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до негативних наслідків.
В оскаржуваному наказі про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності також не зазначено негативних наслідків дій позивачки, пов`язаних із здійсненням перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи - ОСОБА_2 .
Відповідач в матеріалах дисциплінарного провадження зазначив лише, що позивачка «переглядала» інформацію стосовно ОСОБА_2 , який є її сином, однак про «використання» відповідної інформації, що власне і становило би недотримання посадових обов`язків і могло б спричинити негативні наслідки, відповідач висновків не зробив. 
Верховний Суд у постанові від 16.03.2021 у справі №140/2819/19 дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. 
Слід також звернути увагу, що позивачка у своїх поясненнях від 02.04.2024 зазначала, що доступ до податкової інформації стосовно ОСОБА_2 стався через некоректну роботу підсистеми АІС «Податковий блок». Однак, з матеріалів дисциплінарної справи, не видно факту перевірки відповідачем вказаної обставини. 
Колегія суддів згідна з висновком суду першої інстанції, що така бездіяльність відповідача при дослідженні обставин дисциплінарної справи нівелює право працівника подавати письмові пояснення, що дає підстави для висновку про те, що притягуючи позивачку до дисциплінарної відповідальності відповідач не урахував усіх обставин, що стосуються виконання посадових обов`язків позивачкою.
Виходячи з наведеного, апеляційний суд приходить до висновку, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивачки не підтверджено наявність у її діях вини, не враховано ступінь тяжкості допущеного порушення, наявність шкоди заподіяної позивачкою. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Виходячи з наведеного, суд першої інстанції обґрунтовано прийняв рішення про задоволення позовних вимог. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Керуючись статтями 241, 250, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                     ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області – залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року у справі № 380/10487/24 – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя	 	І. І. Запотічний 	
судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	О. І. Довга