УХВАЛА
12 грудня 2024 року
м. Київ
справа № 461/257/19
провадження № 61-15523ск24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідачаПархоменка П. І., суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження
за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Іськів Іван Зіновійович, на постанову Львівського апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року
у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1  до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , державний реєстратор Лапаївської сільської ради Пустомитівського району Львівської області Шубеляк Ігор Ярославович, державний нотаріус П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Каменцева Марія Олегівна, про скасування реєстрації права власності на комору,
постановив ухвалу про наступне:
1.                 У 2019 році ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом, у якому з урахуванням уточнених позовних вимог просила скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (далі - відповідач) на квартиру АДРЕСА_1 у частині права на комору в підвалі, площею 25,8 кв. м.
2.                 Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 04 жовтня 2022 року позов задоволено. 
3.                 Додатковим рішенням Галицького районного суду м. Львова від 02 листопада 2022 року стягнуто з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 31 000,00 грн.
4.                 Постановою Львівського апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року апеляційну скаргу відповідача задоволено, рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. Додаткове рішення Галицького районного суду м. Львова від 02 листопада 2022 року скасовано. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
5.                 18 листопада 2024 року представник позивача - адвокат Іськів І. З.подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Львівського апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року, а рішення Галицького районного суду м. Львова від 04 жовтня 2022 року та додаткове рішення цього ж суду від 02 листопада 2022 року залишити без змін.
6.                 Верховний Суд вважає, що підстав для відкриття касаційного провадження немає.
7.                 В такому випадку Суд звертає увагу на те, що згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
8.                 Механізм реалізації права на судовий захист визначає законодавець виключно в законах України (пункт 14 частини першої статті 92 Конституції України).
9.                 Так само і стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплюючи право на справедливий суд, не містить гарантій щодо можливості касаційного оскарження всіх судових рішень.
10.            Відсутність можливості оскарження рішення в касаційному порядку автоматично не створює порушення права на справедливий суд.
11.            За чинним конституційним правопорядком апеляційний перегляд має здійснюватися щодо кожної справи, яку оскаржено в апеляційному порядку, а в частині касаційного оскарження рішення суду обсяг права на таке оскарження змінено з права касаційного оскарження всіх рішень, крім випадків, встановлених законом, на право касаційного оскарження судового рішення лише у визначених законом випадках (див., наприклад, рішення Конституційного Суду України від 21 липня 2021 року № 5-р(II)/2021).
12.            Обґрунтування саме такого підходу в частині касаційного оскарження судового рішення міститься в Пояснювальній записці до проєкту Закону України про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя) (реєстр. № 3524), ухваленого як Закон № 1401, де зазначено, що «встановлення законом виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, дасть змогу побудувати ефективну судову систему, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення».
13.            В свою чергу згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
14.            Конституційний Суд України у рішенні від 22 листопада 2023 року 
№ 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК містить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.
15.            Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
16.            За змістом статті 19 ЦПК малозначна справа є такою в силу її властивостей незалежно від того, чи визнавав її малозначною саме суд першої чи апеляційної інстанцій.
17.            Частина шоста статті 19 ЦПК розміщена у розділі І «Загальні положення» ЦПК, тому вона поширюється і на стадію касаційного провадження.
18.            В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини (частини четверта статті 274 ЦПК).
19.            Предметом спору у даній справі є скасування реєстрації права власності на комору.
20.            В ухвалі від 14 січня 2019 року про відкриття провадження у справі суд першої інстанції вказав, що відповідно до вимог частин четвертої, шостої статті 19 ЦПК справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
21.            Ця справа є незначної складності та не належить до винятків, визначених пунктом 2 частини шостої статті 19, частиною четвертою статті 274 ЦПК (див. пункти 15-18).
22.            З огляду на предмет позову, характер правовідносин, складність справи Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
23.            У касаційній скарзі позивач не посилаєтьсяна випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню. Не встановлено таких випадків у даній справі і Верховним Судом.
24.            Позивач мала можливість наводити доводи на користь своїх позовних вимог в судах двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію щодо вирішення спору, а тому їй була забезпечена можливість реалізувати своє право на справедливий судовий розгляд.
25.            Під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для його касаційного оскарження відповідно до статей 389, 394 ЦПК.
26.            Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК).
27.            Оскільки оскаржувана постанова апеляційного суду прийнята у малозначній справі, вона за загальним правилом не підлягає оскарженню у касаційному порядку, тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК, Суд
УХВАЛИВ:
1.                 Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Іськів Іван Зіновійович, на постанову Львівського апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року у справі № 461/257/19.
2.                 Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала цю скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                     П. І. Пархоменко
                 Д. А. Гудима 
                                                                                                            Є. В. Краснощоков