ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Справа № 665/1102/21                                                                                  Головуючий в суді І інстанції Сікора О.О.  Провадження № 22-ц/819/346/24 Доповідач Кутурланова О.В.

ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
       
       12 листопада 2024 року м. Херсон

       Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого (суддя-доповідач)	Кутурланової О.В.,	
суддів:	Радченка С.В., Склярської І.В.,	
  	  	
секретар	Олійник К.О.,	

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Верещака Валерій Миколайович, на ухвалу Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 24 липня 2024 року у складі судді Сікори О.О. у справі  за матеріалами про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі №665/1102/21 за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа: Чаплинська селищна рада Херсонської області, про встановлення факту проживання особи зі спадкодавцем,

В С Т А Н О В И В:

       У червні 2024 року до Великоолександрівського районного суду Херсонської області надійшла ухвала Херсонського апеляційного суду від 31 травня 2024 року, в якій зазначено про необхідність вирішення Великоолександрівським районним судом Херсонської області, як судом першої інстанції, питання про відновлення втраченого судового провадження в частині втрачених матеріалів цивільної справи №665/1102/21 за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа: Чаплинська селищна рада Херсонської області, про встановлення факту проживання особи зі спадкодавцем. 
       Підставою для відновлення втраченого судового провадження є розгляд судом апеляційної інстанції апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Чаплинського районного суду Херсонської області від 07 вересня 2021 року у справі №665/1102/21. 
       В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначав, що він не був залучений до участі у справі та обґрунтовує наявність у нього права на апеляційне оскарження рішення тим, що суд вирішив питання про його права та обов`язки, оскільки він є сином спадкодавця ОСОБА_2 і на час її смерті постійно проживав разом з померлою, проте заявник при зверненні до суду приховав вказаний факт.

       Ухвалою Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 24 липня 2024 року відмовлено у відновленні втраченого судового провадження №665/1102/21 за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа: Чаплинська селищна рада Херсонської області, про встановлення факту проживання особи зі спадкодавцем.

       В апеляційній скарзі адвокат Верещака В.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність, необґрунтованість ухвали суду та вважаючи її такою, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

       Письмового відзиву на скаргу до апеляційного суду не надходило.

        ОСОБА_2 , місце проживання якого зареєстровано на тимчасово окупованій території України і відносно якого відсутня можливість повідомити його про розгляд справи у інший спосіб, суд повідомив про дату, час і місце судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

       Відповідно до ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. 
       Цивільне-процесуальне законодавство встановлює обов`язок учасників процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи (ч.1 ст.131 ЦПК України). 
       У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
       З матеріалів справи вбачається, що заявник ОСОБА_2 зареєстрований та проживає на тимчасово окупованій території України, електронного кабінету не має, заяв про зміну місця проживання відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України не подавав.
       Положеннями ч.ч.1, 3 ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» від 15.04.2014 року №1207-VII (в редакції Закону № 2217-IX від 21.04.2022 р. та № 3200-IX від 29.06.2023 р.) визначено, що якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають електронного кабінету, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання. 
Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії і з опублікуванням такого оголошення вони вважаються повідомленими про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Приймаючи до уваги, що заявника ОСОБА_2 повідомлено про розгляд справи в порядку, визначеному ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», з огляду на відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, суд апеляційної інстанції вважає можливим провести розгляд справи у його відсутність, оскільки його явка не є обов`язковою.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у відновленні втраченого судового провадження, суд першої інстанції виходив з неможливості його відновлення у тому обсязі, який забезпечить можливість суду апеляційної інстанції переглянути рішення суду першої інстанції у встановленому процесуальному порядку, оскільки наданих ОСОБА_1 матеріалів недостатньо для точного відновлення втраченого провадження.

Колегія суддів не може погодитися з даним висновком суду і вважає його передчасним та таким, що зроблений з неповним з`ясуванням обставин справи.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за № 665/1102/21 та інформації, яка внесена до обліково-статистичної картки на цивільну справу за № 665/1102/21 Чаплинським районним судом Херсонської області 07 вересня 2021 року ухвалено рішення, яким заяву ОСОБА_2 задоволено, встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 в період з 13 квітня 2013 року по 17 серпня 2020 року.
16 травня 2024 року на зазначене рішення суду ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Верещак В.М., подано апеляційну скаргу безпосередньо до Херсонського апеляційного суду засобами поштового зв`язку. 
В обгрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначив, що не був залучений до участі у справі, хоча рішення суду безпосередньо стосується його прав та законних інтересів, оскільки він є сином спадкодавця ОСОБА_2 та спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину, проте заявник при зверненні до суду приховав вказаний факт і не вказав, яке юридичне значення має для нього встановлення даного факту за наявності спадкоємця першої черги, який від прийняття спадщини не відмовлявся.
За відомостями канцелярії Великоолександрівського районного суду Херсонської області матеріали вказаної цивільної справи даному суду передані не були відповідно до рішення Вищої ради правосуддя «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області» від 30 травня 2023 року № 566/0/15-23.
Таким чином, на даний час матеріали справи у належного судового органу відсутні, у зв`язку з чим особа, яка оскаржила вказане судове рішення, позбавлена можливості реалізувати своє право на його апеляційний перегляд у встановленому законом порядку, у зв`язку з чим слід визнати, що відповідні матеріали судової справи втрачені повністю, а отже за для можливості розгляду апеляційної скарги мають бути відновленні.
Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 31 травня 2024 року направлено до Великоолександрівського районного суду Херсонської області копії матеріалів апеляційного провадження №22-ц/819/232/24 для вирішення питання щодо відновлення втраченого судового провадження.

За змістом статей 488-490 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом. 
Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду. Заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу, як суд першої інстанції.

Положеннями ст.493 ЦПК України визначено, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 
1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 
2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 
3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 
4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 
5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 
6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі;
7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел. 
Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

Відповідно до ч.3 ст.494 ЦПК України у разі недостатності зібраних матеріалів справи для точного відновлення втраченого судового провадження суд відмовляє у відновленні втраченого судового провадження і роз`яснює учасникам справи право на повторне звернення з такою самою заявою за наявності необхідних документів.
Норми ЦПК України не містять законодавчого визначення поняття «втрачене судове провадження», однак, виходячи з їх змісту, втрата судового провадження - це повна або часткова втрата цивільної справи, якій присвоєно певний порядковий номер та заведено статистичну картку та у якій має місце відображення усіх процесуальних дій та актів в рамках такого провадження.
При цьому, з урахуванням статті 488 ЦПК України, відновлені можуть бути як всі, так і частина документів (окремий документ) конкретної цивільної справи позовного, наказного чи окремого провадження, яке було закінчене ухваленням рішення або постановленням ухвали про його закриття.
По даній категорії справ метою відновлення втраченого судового провадження може бути, зокрема, апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення.
Саме від мети відновлення судового провадження може залежати обсяг документів втраченого судового провадження, які будуть відновлені. При цьому питання щодо обсягів відновлення втраченого судового провадження законодавцем віднесено на розсуд суду. 
Так, відповідно до статті 494 України суд ухвалює рішення про відновлення втраченого провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити.
Нормами цивільно-процесуального законодавства України, що регулюють порядок відновлення втраченого судового провадження, не визначено, з яких причин судове провадження може бути втрачено. 
Разом з тим судове провадження може бути відновлене незалежно від причин його втрати, які можуть мати як об`єктивний, так і суб`єктивний характер.
До об`єктивних причин втрати судового провадження (які не залежать від волі людини) можна віднести, зокрема, стихійне лихо (землетрус, повінь, ураган тощо), аварію техногенного характеру (пожежа, затоплення приміщення тощо), військові дії.
Суб`єктивними причинами втрати судового провадження (які залежать від волі людини) можуть бути, зокрема, знищення матеріалів в ході військових дій.
Відновлення втраченого судового провадження не вирішує питання щодо суб`єктивних матеріальних прав та обов`язків осіб, а є судовим захистом процесуальних прав, які пов`язані із втратою судового провадження.

Колегія суддів наголошує, що відповідно до міжнародного та європейського права з прав людини поняття доступу до правосуддя зобов`язує держави гарантувати право кожної особи на звернення до суду (за певних обставин, до альтернативного органу вирішення спорів), з метою отримання юридичного захисту, у разі якщо права особи були порушені. Таким чином, це також право, яке допомагає особі домогтися реалізації своїх прав.
Доступ до правосуддя охоплює низку людських прав, а саме: право на справедливий суд згідно зі статтями 6 ЄКПЛ та 47 Хартії основних прав ЄС і право на ефективний засіб правового захисту згідно зі статтями 13 ЄКПЛ та 47 Хартії.

Колегія суддів відзначає, що в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувались судом і які процесуальні дії вчинялись з втраченого провадження.
Безпосереднім об`єктом відновлення є конкретний перелік відсутніх повністю або частково матеріалів втраченої цивільної справи. Предметом відновлення є зміст окремих процесуальних документів чи їх частин, що містились у втраченій цивільній справі.
З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що там міститься рішення Чаплинського районного суду Херсонської області від 07.09.2021 року у справі №665/1102/21 ( https://reyestr.court.gov.ua/Review/99505090 ), на яке ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, та інші процесуальні документи по даній справі. 
ОСОБА_1 подано до суду перелік відповідних документів, яких, на його думку, достатньо для відновлення втраченого судового провадження.
За наявності вищезазначеного рішення суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень та можливості отримати з нього відповідну інформацію щодо обсягу наявних в матеріалах втраченого судового провадження документів, а також з огляду на документи, надані ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції вважає не переконливим висновок суду про те, що відновлення провадження у обсязі, який є необхідним для розгляду поданої ОСОБА_1 апеляційної скарги із зазначених в ній підстав та обставин, у даному випадку є неможливим.

Суд першої інстанції у своїй ухвалі не зазначив, на підставі яких поданих сторонами документів проводилось в судовому порядку відновлення судової справи (лише в частині судових процесуальних документів або в повному обсязі), а також не зазначив, які документи подавались сторонами на огляд суду, які містились у втраченій справі та з яких причин їх не було прийнято до уваги. 

Крім того, колегія суддів наголошує, що згідно з вимогами ст.ст.488-490 ЦПК України особливістю цього виду провадження є те, що суду відведена у ньому досить активна роль і навіть, за відсутності відповідних клопотань заявника, суд має вживати всіх можливих заходів для витребування необхідних документів, матеріалів, допиту свідків тощо, оскільки у разі, якщо провадження не буде відновлене, особа втратить можливість реалізувати захист свого порушеного, оспорюваного чи невизнаного права або охоронюваного законом інтересу.

Зважаючи на те, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу про відмову у відновленні втраченого судового провадження, допустив неповне з`ясування обставин, що мають значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду питання, висновок суду про відсутність матеріалів для відновлення втраченого судового провадження є передчасним та таким, що не відповідає наявним у справі відомостям про об`єктивну можливість отримання судом матеріалів, які можуть мати значення для відновлення втраченого судового провадження.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно зі ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Оскільки висновки суду першої інстанції щодо відмови у відновленні втраченого судового провадження зроблені з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, то згідно зі статтею 379 ЦПК України це є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, для встановлення всіх обставин та виконання дій по відновленню втраченого судового провадження чи відмову у відновленні втраченого судового провадження.
Керуючись ст.ст. 369, 374, 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Верещака Валерій Миколайович, задовольнити.
Ухвалу Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 24 липня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Повний текст постанови виготовлено 19 листопада 2024 року.

Головуючий                      О.В.Кутурланова   

   Судді:                                                              С.В.Радченко

                         І.В.Склярська