ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 р. 	Справа № 520/14641/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Мінаєвої О.М.
суддів: Кононенко З.О. ,  Калиновського В.А. 
за участю секретаря судового засідання  Тютюник О.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "МІКС-ЛАЙН" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 року, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., м. Харків, повний текст складено 08.08.24 року у справі № 520/14641/24
за позовом           товариства з обмеженою відповідальністю "МІКС-ЛАЙН"      
до                          Головного управління ДПС у Харківській області                                     
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, товариство з обмеженою відповідальністю "МІКС-ЛАЙН", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі - відповідач), в якому просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного Управління ДПС у Харківській області №00285390708 від 22.05.2024 року про застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 403179,28 грн.  
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 року у справі № 520/14641/24 залишено без задоволення адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "МІКС-ЛАЙН" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції, через Електронний суд подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 року у справі № 520/14641/24 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що податкове повідомлення-рішення, прийняте відповідачем, є протиправним та підлягає скасуванню. Зазначає, що підставою застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні зазначено акт перевірки від 06.05.2024 року №20713/20-40-07-08-05/39966128. Відповідно акту № 20713/20-40-07-08-05/39966128 від 06.05.2024 року «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю «МІКС-ЛАЙН» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 20.01.2021 № VD-2021 за період з 20.01.2021 по 31.03.2024, від 20.12.2020 № UKR0088/2020 за період з 20.12.2020 по 31.03.2024», встановлене порушення ТОВ «МІКС-ЛАЙН» частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічним контрактом від 20.01.2021 № VD-2021, укладеним з компанією «VEDETETEXIMIA - UNIPESSOAL LDA», Португалія.
20.01.2021 року між товариством з обмеженою відповідальністю «МІКС-ЛАЙН» Україна та «VEDETEXIMIA - UNIPESSOAL LDA» Португалія, було укладено договір купівлі-продажу №VD-2021. Відповідно Специфікації №1 до Договору №VD-2021 від 20.01.2021 року погоджена кількість та якість товару, який має бути переданий, а саме Поліестер, плетіння: саржа 260/50, 250 н/м, ширина 160 см, білий колір на загальну суму 12700,00 Євро.
Відповідно до умов Договору №VD-2021 від 20.01.2021 року товар поставляється в строк до 01.05.2021 року. ТОВ «МІКС-ЛАЙН», згідно платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах №48 від 01.02.2021 року, було перераховано на рахунок «VEDETEXIMIA -UNIPESSOAL LDA» Португалія, грошові кошти в сумі 12700,00 Євро.
До теперішнього часу товар поставлений не був, а керівник «VEDETEXIMIA -UNIPESSOAL LDA» до лютого 2022 року відтягував строки поставки, а після початку повномасштабної військової агресії на зв`язок не виходить та скривається.
У зв`язку з початком повномасштабної військової агресії проти України, початком бойових дій безпосередньо у м. Харкові, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», було введено воєнний стан в Україні.
Внаслідок цих обставин, виникнення небезпеки для життя та здоров`я працівників, підприємство було вимушено з підстав, які від нього не залежать та на які воно було не в змозі вплинути, тимчасово зупинити свою діяльність.
Листом від 28.02.2022 року Торгово-промислова палата України засвідчила як форс- мажорні обставини (обставини непереборної сили) військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану. ТПП України підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору.
02.05.2024 року ТОВ «МІКС-ЛАЙН» до Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області було подано заяву в порядку ст.214 КПК України щодо скоєння керівником «VEDETEXIMIA - UNIPESSOAL LDA» кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, а саме шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електронно- обчислювальної техніки.
Таким чином, порушення пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, відбулося внаслідок протиправних дій керівництва «VEDETETEXIMIA - UNIPESSOAL LDA», Португалія, а саме скоєння кримінального злочину, що стало приводом звернення ТОВ «МІКС-ЛАЙН» з відповідною заявою до правоохоронних органів.  
Представника позивача повідомлено про час, місце та дату розгляду справи шляхом направлення повістки-повідомлення до його електронного кабінету.
Відповідно до ч.10 ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.
Відповідач правом надати відзив на апеляційну скаргу не скористався.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів, переглядаючи судове рішення в межах доводів апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст. 308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Державною податковою службою України на адресу Головного управління ДПС у Харківській області надіслано витяг з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.04.2022 року, станом на 01.05.2022 року, станом на 01.06.2022 року, станом на 01.11.2022 року, станом на 01.01.2023 року, станом на 01.02.2023 року, станом на 01.07.2023 року, станом на 01.08.2023 року.
Інформація про суми неповернутих коштів (вартості товару) у встановлений Національним банком України граничний строк розрахунків суб`єктом зовнішньоекономічної ТОВ «МІКС-ЛАЙН» за зовнішньоекономічними контрактами: від 20.01.2021 року № VD-2021 (дата операції – 01.02.2021 року); від 20.12.2020 року № UKR0088/2020 (дати операцій – 30.04.2021 року, 17.05.2021 року, 21.05.2021 року, 29.10.2021 року, 20.12.2021 року, 21.12.2021 року, 23.12.2021 року, 05.01.2022 року). 
Інформація про незавершені розрахунки ТОВ «МІКС-ЛАЙН» у тому числі за операціями резидентів, які не є клієнтами банку, за зовнішньоекономічним контрактом від 20.12.2020 року № UKR0088/2020 (дати операцій – 20.12.2021 року, 21.12.2021 року, 23.12.2021 року, 05.01.2022 року). 
На підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 24.04.2024 року № 1690-п проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «МІКС-ЛАЙН» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічними контрактами від 20.01.2021 року № VD-2021 за період з 20.01.2021 року по 31.03.2024 року, від 20.12.2020 року № UKR0088/2020 за період з 20.12.2020 року по 31.03.2024 року, за результатами якої складено акт перевірки від 06.05.2024 року № 20713/20-40-07-08- 05/39966128.
За висновками акту перевірки зазначено про порушення ТОВ «МІКС-ЛАЙН» вимог частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічним контрактом від 20.01.2021 № VD-2021, укладеним з компанією «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA», Португалія.
На підставі зазначеного акта перевірки та з огляду на наведені порушення контролюючим органом 22.05.2024 року прийнято податкове повідомлення-рішення №00285390708 про застосування до ТОВ «МІКС-ЛАЙН» штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 403179,28 грн.
Позивач, не погоджуючись із податковим повідомленням - рішенням від 22 травня 2024 року №00285390708, звернувся до суду з позовом.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач правомірно виніс податкове повідомлення-рішення №00285390708 від 22.05.2024 року, яким застосовано штрафну (фінансову) санкцію у вигляді пені у розмірі 403179,28 грн, оскільки підтверджено факт порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за зовнішньоекономічним контрактом № VD-2021 від 20.01.2021 та відсутності підстав звільнення платника податків від відповідальності.           
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIIІ (далі - Закон № 2473-VIII).
Положеннями пункту 1 частини 1 Закону № 2473-VIII встановлено, що під валютною операцією слід розуміти операцію, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей. 
У відповідності до ч. 1 ст. 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Відповідно до ч.ч. 4-6 ст. 11 Закону № 2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Згідно з ч. 9 ст. 11 Закону № 2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
Частиною 10 статті 11 Закону № 2473-VIII передбачено, що у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 12 Закону № 2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Частиною 2 статті 13 Закону № 2473-VIII визначено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
В силу положень частини 2 статті 56 Закону України "Про Національний банк України" нормативно-правові акти Національного банку України з питань, віднесених до його повноважень, є обов`язковими для органів державної влади і органів місцевого самоврядування, юридичних та для фізичних осіб, у тому числі до позивача як до фінансової установи.
У відповідності до ч. 8 ст. 16 Перехідних положень Закону № 2473-VIII рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення.
За правилами частини 3 статті 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 (далі - Положення № 5) визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Положеннями пункту 23 розділу II Положення № 5 передбачено, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
На виконання вимог статті 7 Закону України «Про Національний банк України» з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи Правлінням Національного банку України прийнято постанову від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", пунктом 14-2 встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Відповідно до статей 6, 7, 15, 25, 44, 56 Закону України Про Національний банк України, статей 12, 13 Закону України Про валюту і валютні операції, з метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 7 затверджено Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі Інструкція).
За приписами пункту 2 Інструкції її вимоги поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.
Відповідно до підпункту 1 пункту 7 Інструкції банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України належать митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), -за операціями з експорту товарів.
Згідно з підпунктом 2 пункту 9 Інструкції, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.
За визначенням підпункту 4 пункту 3 Інструкції днем виникнення порушення - перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків.
З матеріалів справи встановлено, що за висновком контролюючого органу, викладеним в акті перевірки № 20713/20-40-07-08- 05/39966128 від 06.05.2024 року, позивачем допущено порушення частини 3 статті 13 Закону № 2473-VIII за зовнішньоекономічним № VD-2021 від 20.01.2021, який укладено з компанією «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA», Португалія.
На виконання умов зовнішньоекономічного договору з валютного рахунку № UA053209840000026003210363338, відкритого в АТ «ПРОКРЕДИТ БАНК», МФО 320984, 01.02.2021 року згідно платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах № 48 здійснено передплату за товар на загальну суму 12700,00 Євро – граничний строк надходження валютної виручки 31.01.2022 року.
Імпортна продукція на суму 12700,00 євро від компанії «VEDETETEXIMIAUNIPESSOAL LDA», Португалія, не надійшла, чим ТОВ «МІКС-ЛАЙН» порушено ч. 3 ст. 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 5, із змінами та доповненнями.
На кінець перевіряємого періоду у ТОВ «МІКС-ЛАЙН» по імпортному контракту від 20.01.2021 року № VD-2021, укладеного з компанією «VEDETETEXIMIAUNIPESSOAL LDA», Португалія, числиться прострочена дебіторська заборгованість у розмірі 12700,00 Євро з граничним строком розрахунків 31.01.2022 року.
За встановлених вищенаведених обставин, судовим розглядом підтверджено про не дотримання ТОВ «МІКС-ЛАЙН» граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за зовнішньоекономічним № VD-2021 від 20.01.2021, який укладено з компанією «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA», Португалія, що призвело до порушення пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 та частини 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
Позивач, не заперечуючи проти факту несвоєчасного розрахунку за поставлений вказаному нерезиденту товар, як на підставу позову, посилався на відсутність вини в своїх діях, як необхідної складової податкового правопорушення, що зумовлює протиправність застосування штрафу у вигляді пені.
Позивач вказував, що ТОВ «МІКС-ЛАЙН», згідно платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах №48 від 01.02.2021 року, було перераховано на рахунок «VEDETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» Португалія, грошові кошти в сумі 12700,00 Євро. До теперішнього часу Товар поставлений не був, а керівник «VEDETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» до лютого 2022 року відтягував строки поставки, а після початку повномасштабної військової агресії на зв`язок не виходить та скривається.
В апеляційній скарзі позивачем вказано, що 02.05.2024 року ТОВ «МІКС-ЛАЙН» до Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області було подано заяву в порядку ст.214 КПК України щодо скоєння керівником «VEDETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, а саме шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електроннообчислювальної техніки. Таким чином вважає, що порушення пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, відбулося внаслідок протиправних дій керівництва «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA», Португалія, а саме скоєння кримінального злочину, що стало приводом звернення ТОВ «МІКС-ЛАЙН» з відповідною заявою до правоохоронних органів.
Між ти, колегія суддів встановила, що в ході проведення перевірки ТОВ «МІКС-ЛЙН» надано запит від 25.04.2024 б/н про надання документів, які підтверджують проведення розрахунків у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу І Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, пунктом 14 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями а саме:
1. Документи (у разі наявності) щодо проведення претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів) за зовнішньоекономічними контрактами від 20.01.2021 № VD-2021 за період з 20.01.2021 по 31.03.2024, від 20.12.2020 № UKR0088/2020 за період з 20.12.2020 по 31.03.2024;
2. Висновки Міністерства економіки України (у разі отримання) подовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами від 20.01.2021 № VD-2021 за період з 20.01.2021 по 31.03.2024, від 20.12.2020 № UKR0088/2020 за період з 20.12.2020 по 31.03.2024;
3. Належним чином завірену копію сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони контракту або третьої країни відповідно до умов контракту (за наявності);
4. Інші документи, які підтверджують проведення розрахунків у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, пунктом 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.
Запит отримано 25.04.2024 головним бухгалтером ТОВ «МІКС-ЛАЙН» ОСОБА_1 .
Згідно листа ТОВ «МІКС-ЛАЙН» від 29.04.2024 № 27 (вх. ГУ ДПС області від 29.04.2024 № 31550/6/ЕКІ/76) претензійно-позовна робота за зовнішньоекономічними контрактами від 20.01.2021 № VD-2021 та від 20.12.2020 № UKR0088/2020 не проводилась, Сертифікати Торгово-промислової палити України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), Висновки Міністерства економіки України щодо подовження строків розрахунків не отримувались.
З цього приводу суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 13 Закону № 2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Отже, висновок Мінекономіки щодо продовження строків розрахунків за експортною зовнішньоекономічною операцією є індивідуальним юридичним актом, виданим на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, який скасовує відповідальність за правопорушення й звільняє платника від відповідальності у вигляді сплати пені.
Разом з цим, позивачем не надано до матеріалів справи доказів отримання висновку Мінекономіки щодо продовження строків розрахунків за спірною експортною зовнішньоекономічною операцією, а відповідача не проінформовано про видачу такого висновку.
Отже, у спірних правовідносинах відсутній індивідуальний юридичний акт, виданий ТОВ «МІКС-ЛАЙН» на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, яким би скасовувалась відповідальність за правопорушення, а вказаний платник звільнявся від відповідальності у вигляді сплати пені.
Водночас, подана заява про скоєння керівником «VEDETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України до Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області, у розумінні вищенаведеної норми права не є документом, який звільняв би платника від відповідальності у вигляді сплати пені за порушення граничних строків розрахунків за експортним зовнішньоекономічним контрактом.          
Колегія суддів зазначає, що перевірка ТОВ «МІКС-ЛАЙН» з питань дотримання вимог валютного законодавства, зокрема, за зовнішньоекономічним контрактом від 20.01.2021 року № VD-2021 проводилась з 25.04.2024 по 01.05.2024, проте з заявою до Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області про скоєння керівником «VEDETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» кримінального правопорушення позивач звернувся лише 02.05.2024 року, тобто вже після проведення перевірки, за таких підстав контролюючому органу, під час проведення перевірки, не було відомо про наявність вказаних обставин звернення.
Колегія суддів не приймає посилання позивача в апеляційній скарзі на форс - мажорні обставини, та зазначає наступне.
У відповідності до ч. 6 ст. 13 Закону № 2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Відповідно до ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово - промислові палати в Україні", торгово-промислова палата України (далі ТПП України) та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Водночас, доказів звернення ТОВ «МІКС-ЛАЙН» як суб`єкта господарської діяльності, до торгово-промислової палати для засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та видачі відповідного сертифіката, матеріали справи не містять, як і не містять довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору – «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA» (Португалія) щодо виникнення форс - мажорних обставин, що вплинуло на граничні строки розрахунків, встановлені НБУ, за зовнішньоекономічним договором року № VD-2021 від 20.01.2021.
Згідно з пп. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Так, форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ст. 14-1 Закону України "Про Торгово - промислові палати в Україні").
Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості.
Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести (п.38 постанови Верховного Суду від 21.07.2021 у справі №912/3323/20), а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним.
24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президент України видав Указ № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", на підставі якого в Україні з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 введено воєнний стан.
Торгово - промислова палата України листом від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану та є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили).
Вказаний лист Торгово - промислової палати України адресований "Всім, кого це стосується", тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.
Тобто, лист Торгово - промислової палати від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, на який посилається позивач в якості обставини для звільнення його від фінансової відповідальності, не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.
Відповідно до абз.3 ч.3 ст.14 Закону України "Про Торгово - промислові палати в Україні" торгово - промислова палата засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.
Згідно з ч.1 ст.14-1 Закону України "Про Торгово - промислові палати в Україні" торгово - промислова палата та уповноважені нею регіональні торгово - промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.
Таким чином, сертифікат Торгово - промислової палати не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставини форс-мажору мають оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17, від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20, від 25.11.2021 у справі № 905/55/21).
З огляду на вищевказане відсутні підстави для застосування до позивача пп. 112.8.9 п. 112.8 ст.112 ПК України щодо звільнення його від фінансової відповідальності з підстав наявності форс-мажорних обставин.
Таким чином, враховуючи підтверджений факт порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за зовнішньоекономічним № VD-2021 від 20.01.2021, який укладено з компанією «VEDETETEXIMIA – UNIPESSOAL LDA та відсутності підстав звільнення платника податків від відповідальності, відповідач правомірно виніс податкове повідомлення-рішення №00285390708 від 22.05.2024 року, яким застосовано штрафну (фінансову) санкцію у вигляді пені у розмірі 403179,28 гривень.          
У відповідності до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.   
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, серед іншого, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. 
З урахуванням встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення позову відсутні, оскільки податкове повідомлення-рішення відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, винесене в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, а тому підстави для його скасування відсутні.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 року у справі № 520/14641/24 суд дійшов правильних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених підстав, висновків суду не спростовують. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "МІКС-ЛАЙН" залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 року у справі № 520/14641/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий суддя 		О.М. Мінаєва 	
Судді	   	З.О. Кононенко    В.А. Калиновський   	
Постанова складена в повному обсязі  22.10.24 р.