Номер провадження: 22-ц/813/3200/24 
Справа № 522/19983/21
Головуючий у першій інстанції Чернявська Л.М.
Доповідач Таварткіладзе О. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2024 року                                                                 м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого судді: Таварткіладзе О.М.,
суддів: Заїкіна А.П., Погорєлової С.О.,
розглянувши у передбаченому ст. 369 ЦПК України порядку апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

В С Т А Н О В И В:
У жовтні 2021 року Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
В обґрунтування позову зазначило, що 25 червня 2021 року при проведенні перевірки на предмет дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії представниками «ДТЕК Одеські електромережі» у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил, про що складено акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, яка склала 63 708, 41 грн. Однак вказаний рахунок у встановлений термін відповідачем сплачено не було, у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача вартість необлікованої електричної енергії.Також, Позивач просив стягнути 3 % річних у розмірі 324,65 гривень, інфляційні витрати у розмірі 637, 08 гривень та витрати по сплаті судового збору.
Заочним рішенням Приморським районним судом м. Одеси від 31 жовтня 2022 року позов Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії задоволено. Стягнуто на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» з ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 63 708 (шістдесят три тисячі сімсот вісім) гривень 41 копійка, 3% річних 324 (триста двадцять чотири) гривні 65 копійок, інфляційні витрати – 637 (шістсот тридцять сім) гривень 08 копійок та судовий збір у розмірі 2270,00 грн. на поточний рахунок НОМЕР_1 , ТВБВ № 10015/0604 філії - Одеське обласне управління AT «Ощадбанк», МФО 328845, ЄДРПОУ 00131713.
11 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 31 жовтня 2022 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Ухвалою суду від 05 липня 2023 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення задоволено.
Заочне рішення Приморського районного суду м. Одеси від 31 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії скасовано та призначено справу до судового розгляду.
Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року позов задоволено.
Стягнуто на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» з ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 63 708 (шістдесят три тисячі сімсот вісім) гривень 41 копійка, 3% річних 324 (триста двадцять чотири) гривні 65 копійок, інфляційні витрати – 637 (шістсот тридцять сім) гривень 08 копійок.
Компенсовано Акціонерному товариству «ДТЕК Одеські електромережі» (суму судового збору в розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції,  ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2  подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Приморського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, суд першої інстанції не взяв до уваги, що згідно з Актом про порушення №8020287 від 25.06.2021 року, перевірка працівниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» проводилась у квартирі відповідачки за адресою АДРЕСА_1 . В даній квартирі встановлений засіб вимірювання №6760706, який має цілі пломби, зажаті клейма та тавро у належному стані. Натомість, із фото, що додані до вказаного акту, порушення були виявлені в приміщенні, яке не є житловим. Вказане пояснюється тим, що працівники АТ «ДТЕК Одеські електромережі» не знайшли порушень у квартирі відповідачки, вони почали оглядати нежитлове приміщення, що знаходиться поряд із вказаною квартирою – комору, яка перебуває у вільному доступі усіх мешканців багатоквартирного будинку, та вже тривалий час ніким не використовується через свій незадовільний технічний стан. Крім того, суд першої інстанції не прийняв до уваги, що відповідно абз. 2. п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії № 312 від 14.03.2018 року, акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, проте позивач не надав жодних доказів того, що особи які здійснювали перевірку та склали акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року мали на це відповідне право.
Ухвалами Одеського апеляційного суду від 04.01.2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року та призначено її до розгляду.
Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі, з пропозицією надати відзив протягом встановленого строку, та копію апеляційної скарги було надіслано учасникам справи.
25.01.2024 року за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний Суд» на адресу суду надійшов відзив від представника Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі», в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи (їх виклик). У такому випадку судове засідання не проводиться.
Пунктом 1 ч. 4, п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.
Малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно п. 1 ч. 1, ч. ч. 2, 4 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднанні з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 – 5 цієї частини. 
Дана справа є малозначною, тому вона підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно зі ст. 369 ЦПК України справу розглянуто апеляційним судом без виклику її учасників. 
Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає. 
Відповідно до ч.1 - 3 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції вищевказаним вимогам відповідає.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , яку постачає АТ «ДТЕК Одеські електромережі» (до перейменування АТ «Одесаобленерго»
Під час перевірки уповноваженими представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії 25.06.2021 року за адресою відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок, струмаприймачів або електропроводки до електричної мереж, що не є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку поза приладом обліку, а саме підключення виконано кабелем до електропроводки та приховано в стіні.
Відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ за результатом виявленого представниками позивача було складено уповноваженими особами Акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року, який підписаний ОСОБА_1 без внесення до нього жодних зауважень чи заперечень.
06.07.2021 року комісія розглянула Акт №8020287 від 25.06.2021 року та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії унаслідок порушення споживачем Правил.
Вартість неврахованої електричної енергії визначено за період із 26 червня 2020 року по 25 червня 2021 року у розмірі 63 708, 41 грн.
Копія протоколу № 665 від 06.07.2021 року, розрахунки та рахунок за необліковану електричну енергію було направлено поштовою кореспонденцією на адресу споживача, але у встановлений термін споживач рахунок не сплатив.
Згідно виписки споживання електричної енергії по особовому рахунку НОМЕР_2 , споживача ОСОБА_1 за період з 06.2020 по 06.2021 роки (до складання акту №8020287) склав 4327 кВт год., а в період з 06.2021 по 06.2022 роки (після складання акту №8020287) склав 7219 кВт год.
Отже, заборгованість відповідача за актом про порушення №8020287 від 25.06.2021 року та складає 63 708, 41 грн.
Колегія суддів виходить з наступного
Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) 14.03.2018 року №312.
Згідно пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I ПРРЕЕ самовільне підключення- несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення;
Самовільне підключення з порушенням схеми обліку -несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.
Пунктом1.1.1. ПРРЕЕ встановлено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричноїенергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Пунктом 2.3.1. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається.
Відповідно до пункту 5.1.1. ПРРЕЕ Оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.
Згідно з пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ встановлено, що Споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
Відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
Пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Згідно з пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.
Відповідно до абзацу 2 пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика) розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Отже, у разі коли в ході контрольного огляду неможливо виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.
Вказаний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14 вересня 2022 року у справі № 216/1083/18 та від 01 березня 2023 року у справі 234/19485/19.
Правила роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
Відповідно до п. 8.4.13 ПРРЕЕ, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.
Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. (пункт 8.2.6 ПРРЕЕ).
Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ, Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.
Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України.
За змістом статті 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог законів та інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Отже, складений позивачем акт, є формою фіксації порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки Правил, і згідно з статтею 76 ЦПК України є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог статті 89 ЦПК України.
Форма акту про порушення встановлена у додатку 3 Методики.
Відповідно до розділу 4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Відповідно до пункту 2 частини 4.1 зазначеної Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.
Як встановлено з матеріалів справи, 25.06.2021 року за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок, струмаприймачів або електропроводки до електричної мереж, що не є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку поза приладом обліку, а саме підключення виконано кабелем до електропроводки та приховано в стіні.
Відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ за результатом виявленого представниками позивача було складено уповноваженими особами Акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року, який підписаний ОСОБА_1 без внесення до нього жодних зауважень чи заперечень.
Акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року складений уповноваженими ОСР, що підтверджується службовими посвідченнями на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які містяться в матеріалах справи.
Тому, з урахуванням вказаних вище обставин, апеляційний суд уважає, що такий акт є належним та допустимим доказом того, що відповідач був присутній під час проведення перевірки, ознайомлений з виявленими порушеннями та свої заперечення щодо такої перевірки і порушень зазначив, жодних клопотань не заявляв.
Відповідно до пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Тобто на підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.
З аналізу вказаних норм права вбачається, що метою проведення засідання комісії є встановлення наявності або відсутності факту порушення, викладеного в акті про порушення та у разі його встановлення визначити обсяг необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків.
Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22 серпня 2022 року у справі № 206/5490/20.
06.07.2021 року комісія розглянула Акт №8020287 від 25.06.2021 року та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії унаслідок порушення споживачем Правил.
Відповідач не був присутній під час засідання комісії з розгляду акту, хоча був повідомлений.
Матеріали справи не містять доказів, що відповідач звертався до позивача, регулятора або суду для вирішення спірних питань щодо складання акта про порушення та/або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з якими він не погоджується.
Слід також зазначити, що відповідач разом з апеляційною скаргою не надає будь-яких протилежних належних доказів, які б підтверджували його аргументи та доводи.
Таким чином, рішення Комісії з розгляду Акту №8020287 від 25.06.2021 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлено Протоколом №665 від 06.07.2021 року, є законним, розрахунок вартості не облікованої електроенергії в сумі 63708,41 грн. проведений згідно п. 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року.
Доводи апеляційної скарги про те, що у квартирі за адресою АДРЕСА_1 ., встановлений засіб вимірювання №6760706, який має цілі пломби, зажаті клейма та тавро у належному стані. Натомість, із фото, що додані до вказаного акту, порушення були виявлені в приміщенні, яке не є житловим, тобто у коморі, яка знаходиться поряд із вказаною квартирою та перебуває у вільному доступі усіх мешканців багатоквартирного будинку, не відповідають обставинам справи.
Так, в акті про порушення №8020287 від 25.06.2021 року чітко визначений тип порушення, яке відповідає пп. 7 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії до електромережі, що не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем від РЩ – 0.4 кВ до електропроводки, яка прихована у стіні. Зі схеми, яка зображена в акті про порушення №8020287 від 25.06.2021 року, вбачається, що працівники які проводили технічну перевірку, використовували спеціальні технічні засоби, якими і виявили місце самовільного підключення. Крім того, контрольна перевірка проводилась уповноваженими працівниками в присутності відповідача, що підтверджується особистим підписом в акті про порушення №8020287 від 25.06.2021 року, ніяких зауважень відповідача в акті не викладено.
Посилання апеляційної скарги на те, що позивач не надав жодних доказів того, що особи які здійснювали перевірку та склали акт про порушення №8020287 від 25.06.2021 року мали на це відповідне право, спростовуються матеріалами справи, а саме відповідними службовими посвідченнями уповноважених працівників ОСР.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»). Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», § 58).
У контексті вказаної практики колегія суддів вважає вищенаведене обґрунтування цієї постанови достатнім, а висновки суду першої інстанції по суті спору визнає більш логічно обґрунтованими та послідовними, аніж аргументи апеляційної скарги позивача.
Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін. 
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 19, 268, 274, 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389 ЦПК України, Одеський апеляційний суд - 

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 – залишити без задоволення.
Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає за виключенням випадків, передбачених частиною 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий:                                                                О.М. Таварткіладзе

Судді:                                                                         А.П. Заїкін

                                                                               С.О. Погорєлова