УХВАЛА
8 серпня 2024 року
м. Київ
 
справа № 758/3120/21
провадження № 61-10807ск24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Пархоменка П. І., суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження
 
за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Грабар Микола Федорович, на рішення Подільського районного суду м. Києва від 22 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 травня 2023 року 
у цивільній справі № 758/3120/21 за позовом  ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трастенергоальянс» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, зобов`язання видати трудову книжку, зобов`язання внести запис в трудову книжку, 
постановив ухвалу про наступне:
1.                 У березні 2021 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трастенергоальянс» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, зобов`язання видати трудову книжку, зобов`язання внести запис в трудову книжку.
2.                 Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 22 серпня 2022 року позов залишено без задоволення.
3.                 Постановою Київського апеляційного суду від 16 травня 2023 року (повний текст складено 26 липня 2023 року) апеляційну скаргу позивача задоволено частково, рішення суду першої інстанції змінено, мотивувальну частину рішення викладено в редакції цієї постанови, в решті залишено без змін.
4.                 В суді першої та апеляційної інстанції позивач був представлений адвокатом Захарчуком І.А., який приймав участь в судових засіданнях.
5.                 1 березня 2024 року позивачем було укладено договір із адвокатом Грабарем М.Ф.
6.                 27 липня 2024 року адвокат Грабар М. Ф. в інтересах позивача засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення судів першої та апеляційної інстанцій (вх. № 3494/0/216-24 від 29 липня 2024 року).
7.                 У касаційній скарзі адвокат просить поновити позивачеві строк на касаційне оскарження з таких підстав:
-          копію оскарженої постанови апеляційного суду він отримав 13 травня 2024 року;
-          посилається на службу ОСОБА_1 в лавах Збройних Сил України та його участь у бойових діях;
-          триваючу в Україні повномасштабну війну, запровадження воєнного стану та комендантської години в Києві;
-          оголошення загальної мобілізації в Україні;
-          триваючу хворобу адвоката;
-          систематичні повітряні тривоги;
-          відключення електроенергії тощо.
8.                 Наведені причини, на думку особи, яка звернулась із касаційною скаргою, свідчать про існування обставин непереборної сили.
9.                 Верховний Суд вважає, що підстав для відкриття касаційного провадження немає, що пояснюється наступним.
10.             Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, встановлених законом, зокрема, і в питанні, що стосується строку звернення до суду, який стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до реалізації своїх прав та виконання обов`язків.
11.             Учасник судового процесу, реалізуючи свої процесуальні права, має вчиняти дії з дотриманням процесуальних строків звернення до суду, тобто добросовісно користуватися своїми правами з метою недопущення настання негативних наслідків для такого учасника справи, які зумовлять докладання додаткових зусиль, направлених на поновлення пропущеного процесуального строку.
12.             Згідно із частиною третьою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.
13.             Тож, при поданні касаційної скарги після спливу одного року з дня складання повного тексту оскаржуваного судового рішення, такий строк може бути поновлений лише при доведеності існування виключних обставин, визначених у пунктах 1, 2 частини третьої статті 394 ЦПК (див. пункт 12).
14.             Наведені в касаційній скарзі підстави та доводи для поновлення пропущеного строку на подання касаційної скарги після спливу одного року з дня складання повного тексту оскаржуваного судового рішення (див. пункт 7) не є виключними обставинами відповідно до вимог частини третьої статті 394 ЦПК (див. пункти 12-13).
15.             Верховний Суд вже звертав увагу на те, що непереборною силою є надзвичайна або невідворотна за таких умов подія. Непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності особи обставина, яку вона хоча і могла передбачити, але не могла попередити. До таких обставин, як правило, належать стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі тощо) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не є звичайною обставиною, яка хоча і може спричинити певні труднощі для особи, але не виходить за певні розумні рамки, тобто це має бути екстраординарна подія, яка не є звичайною (див., наприклад, ухвалу Верховного Суду від 4 березня 2024 року у справі № 755/4142/20).
16.             Тягар доведення непереборних обставин покладається на особу, яка подає касаційну скаргу, і має бути безумовно переконливим з одночасним наданням відповідних доказів.
17.             Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану на всій території України не може бути безумовною підставою для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення саме ним відповідної процесуальної дії у визначений законом строк в період воєнного стану (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22).
18.             Верховний Суд зауважує, що після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудність судових справ. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду працював у штатному режимі, а тому такі доводи щодо поновлення строку на касаційне оскарження відхиляються.
19.             Служба позивача в лавах Збройних Сил України та його участь у бойових діях не є виключною обставиною для поновлення строку на касаційне оскарження відповідно до вимог частини третьої статті 394 ЦПК, це не свідчить про існування непереборної сили (див. пункт 15). При цьому позивач був представлений адвокатом, який діяв в його інтересах (див. пункти 4-5).
20.             Так само запровадження комендантської години в Києві, оголошення загальної мобілізації в Україні, систематичні повітряні тривоги та відключення електроенергії не можна в даному випадку визнати виключною обставиною для поновлення строку на касаційне оскарження відповідно до вимог частини третьої статті 394 ЦПК, оскільки вони хоча і можуть спричинити певні труднощі для особи, але не виходять за певні розумні рамки, що створюють перешкоди звернутись до суду протягом тривалого строку (див. пункт 15). 
При цьому, в своїй практиці Верховний Суд звертав увагу, що неподання вчасно представником заявника касаційної скарги через застосування аварійних відключень електроенергії, тривалої відсутності електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських устав, комунальних служб та/або поштового зв`язку (див. ухвалу Верховного Суду від 21 червня 2024 року у справі № 686/239142/14-ц).
21.             Триваюча хвороба адвоката також не може підпадати під виключення, передбачені частиною третьою статті 394 ЦПК (див. пункт 15).
В цивільному судочинстві адвокат не наділений самостійними процесуальними правами та не є стороною у справі, а лише здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. При цьому сторона у справі на свій розсуд обирає спосіб реалізації своїх процесуальних прав, звернутися до суду особисто або через представника. Так само сторона вільна у виборі свого представника. Однак, обравши представника і звернувшись через нього до суду, сторона повинна розуміти, що дії вчинені таким представником здійснюються від її імені.
Наведене дає підстави для висновку, що за наявності представництва інтересів адвокатом сторона не позбавлена можливості самостійно вчиняти процесуальні дії, у тому числі, з метою недопущення ризиків настання негативних наслідків для учасника справи (див., наприклад, ухвалу Верховного Суду від 16 липня 2024 року у справі № 686/23912/14-ц).
22.             Скориставшись правом брати участь у судовому процесі через представника та уповноваживши спочатку адвоката Захарчука І.А.,а потім адвоката Грабара М.Ф. на представництво своїх інтересів в суді, позивач мав розуміти, що представник буде здійснювати від його імені процесуальні права та обов`язки, при цьому не був позбавлений можливості цікавитись ходом виконання доручення представниками.
23.             При цьому, відповідно до частини третьої статті 394 ЦПК наявність поважних причин пропуску на касаційне оскарження не є підставою відкриття касаційного провадження, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.
24.             Таким чином, оскільки касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваної постанови, а виключні випадки, передбачені частиною третьою статті 394 ЦПК, для поновлення строку на касаційне оскарження заявником не обґрунтовано, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
 
Керуючись статтями, 260, 261, частиною третьою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України, Суд
УХВАЛИВ:
1.                 Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Грабар Микола Федорович, на рішення Подільського районного суду м. Києва від 22 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 16 травня 2023 року у справі № 758/3120/21.
2.                 Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                     П. І. Пархоменко
                 Д. А. Гудима 
                                                                                                           Є. В. Краснощоков