Ухвала
Іменем України    
 
12 серпня 2024 року
м. Київ
 
справа № 699/183/24       
провадження № 61-11392ск24 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 04 липня 2024 року в складі колегії суддів: Сіренка Ю. В., Гончар Н. І., Василенко Л. І., у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Рішенням Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року позов ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором № 2237892 від 11 серпня 2021 року в розмірі 17 471,20 грн та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1408,02 грн.
 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.
 
Ухвалою Черкаського апеляційного суду 27 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року залишено без руху, надавши десятиденний строк з моменту отримання скаржником копії ухвали Черкаського апеляційного суду для усунення вказаних в ухвалі недоліків.
 
Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що:
рішенням суду позов задоволено частково, стягнуто з відповідача заборгованість в сумі 17 471,20 грн, судові витрати зі сплати судового збору за подачу позовної заяви визначено судом пропорційно до розміру задоволених позовних вимог на суму 1408,02 грн;
відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Отже, судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року складає 2 112,03 грн;
згідно частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також в разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга повинна бути залишена без руху і скаржнику надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги. З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року підлягає залишенню без руху для сплати скаржником судового збору в розмірі 2 112,02 грн а надання до суду доказів такої оплати або документів, які свідчать про підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону .
 
Оскарженою ухвалою Черкаського апеляційного суду від 04 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року повернуто особі, яка її подала.
 
Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що:
ухвалою Черкаського апеляційного суду від 27 травня 2024 року апеляційна скарга залишена без руху, у зв`язку з несплатою скаржником судового збору в сумі 2 112,03 грн за подачу апеляційної скарги на рішення суду. Скаржнику надано десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали Черкаського апеляційного суду для усунення вказаних в ухвалі недоліків;
29 травня 2024 року копія ухвали Черкаського апеляційного суду від 27 травня 2024 року була поштою направлена скаржниці та 06 червня 2024 року отримана останньою особисто, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення;
станом на 04 липня 2024 року недоліки, вказані в ухвалі суду, скаржником не усунені, тобто не сплачено судовий збір в сумі 2 112,03 грн за оскарження рішення суду першої інстанції;
відповідно до вимог статей 185, 356 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення скарги без руху у встановлений строк, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається особі, яка її подала. Разом з тим, повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до апеляційного суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.
 
ОСОБА_1 02 серпня 2024 року засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 04 липня 2024 року, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції, а справу направити на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що:щоб відновити право відповідачки про порушення персональних даних та їх використання, необхідно довести, що коштів відповідачка не отримувала, то потрібно платити збір. Дані обставини суперечать Конституції України. Відповідачка має право на подання апеляційної скарги, касаційної скарги, звернутись до Великої Палати Верховного суду та ЄСПЛ. Це право не повинно обкладатись податком - сплатою судового збору.
 
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
 
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
 
За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особоюставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
 
Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
 
Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум) (частина четверта статті 6 Закону України «Про судовий збір»).
 
Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).
 
Внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).
 
Тлумачення частини другої статті 121, статті 185, статті 357 ЦПК України свідчить, що якщо особа, яка подала апеляційну скаргу, не усунула недоліки скарги в строк, наданий судом, скарга вважається неподаною та повертається (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 серпня 2023 року в справі № 524/11220/21 (провадження № 61-6716св23)).
 
Оскільки у встановлений судом строк особою, яка подала апеляційну скаргу на рішення суду, не виконана ухвала про залишення апеляційної скарги без руху, апеляційний суд зробив обґрунтований висновок про повернення апеляційної скарги.
 
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).
 
Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженої ухвали апеляційного суду свідчить, що правильне застосовування судом норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.
 
У разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення (частина четверта статті 394 ЦПК України).
 
Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити у відкритті касаційного провадження ОСОБА_1 за касаційною скаргою на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 04 липня 2024 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                      В. І. Крат
 
                                                                                                                        І. О. Дундар 
 
                                                                                                Є. В. Краснощоков