УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №274/9327/23 Головуючий у 1-й інст. Большакова Т. Б. 
Категорія 84 Доповідач Павицька Т. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого          Павицької Т.М.,
суддів                 Трояновської Г.С., Талько О.Б.

за участю секретаря судового засідання Нестерчук М.Д.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №274/9327/23 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Житомиробленерго» про зобов`язання вчинити дії, за апеляційною скаргою акціонерного товариства «Житомиробленерго» на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 травня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Хуторної І.Ю. в м. Бердичів Житомирської області,

в с т а н о в и в :

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив зобов`язати АТ «Житомиробленерго» скоригувати звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: зазначити достовірну інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії у кВт*год з трьома цифрами після коми: показники лічильників за період з 30.04.2023 по 31.05.2023 (попередні 34,901, на звітну дату 35,493, різниця 0,592 кВт*год).
В обґрунтування позову зазначав, що він уклав з АТ «Житомиробленерго» договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії. Вказує, що згідно пункту 3.2. вказаного договору за підсумками розрахункового місяця постачальник послуг комерційного обліку (оператор системи) забезпечує визначення обсягу електричної енергії за точками комерційного обліку споживачу. Зазначає, що згідно пункту 3.1. вказаного договору облік (у тому числі приладовий) електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається споживачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311 (далі - Кодекс комерційного обліку) та з урахуванням вимог цього договору.
Вказує, що АТ «Житомиробленерго» (в ролі постачальника послуг комерційного обліку) надало звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: Житомирська обл., Бердичівський р-н, с. Маркуші, вул. Миру, 48, згідно з яким обсяг спожитої електричної енергії дорівнює 0 (нуль) кВт*год. Однак, інформація щодо обсягів споживання вказана у звіті не відповідає дійсності, оскільки проведений АТ «Житомиробленерго» розрахунок обсягів споживання електричної енергії було здійснено з грубим порушенням вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311. Зазначає, що порушення вимог Кодексу комерційного обліку зі сторони АТ «Житомиробленерго» призвело до завдання йому майнової шкоди у виді неотримання доходу.
Вказує, що між позивачем та ТОВ «ЖОЕК» (постачальник універсальних послуг ПУП) укладено договорів про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №03057260/22 від 21 січня 2022 року. Взаємовідносини між ПУП та споживачем регламентуються також постановами НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311 та №312. Зазначає, що 05.10.2022 НКРЕКП було внесено правки до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312. Зокрема, відповідно до вимог пункту 11.3.23 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (із змінами та доповненнями), якщо спожиття дорівнює нулю, плата за вироблену електричну енергію не нараховується.
ТОВ «ЖОЕК» до вказаного договору надала Акт приймання-передавання товару (електричної енергії) №У00013841 від 31 травня 2023 року з нульовою виплатою на підставі звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, с. Маркуші, вул. Миру, 48, які були надані АТ «Житомиробленерго». Однак ця інформація не відповідає дійсності. Вважає, що протиправні дії АТ «Житомиробленерго» призвели до завдання йому майнової шкоди (не отриманого доходу) в розмірі: 6442 кВт*год х 6,3507 грн/кВт*год = 40 911 грн.
Зазначає, що у відповідь на його звернення Бердичівський РЕМ АТ «Житомиробленерго» листом №450/12796 від 12.06.2023 визнав фактичні (дійсні) покази лічильника щодо споживання електроенергії за травень, а саме: - показники споживання станом на 01.05.2023: 34, 901 кВт*год.; - показники споживання станом на 01.06.2023: 35,493 кВт*год. Однак, при обробці результатів вимірювання, всупереч вимогам Кодексу комерційного обліку електроенергії АТ «Житомиробленерго» застосувало операцію округлення показників лічильників до цілих чисел, внаслідок чого обсяг споживання було помилково зазначено як 0 кВт*год, замість правильного значення споживання 0,592 кВт*год. Вказує, що на його вимогу привести у відповідність звіт отримав відмову. Враховуючи вищевикладене просив задовольнити позов в повному обсязі.
Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 травня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Зобов`язано АТ «Житомиробленерго» зазначити дані комерційного обліку, які передаються постачальнику універсальної послуги за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , вказавши інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії показників лічильника за період з 30.04.2023 до 31.05.2023: попередні 34,901 на звітну дату 35,493 різниця 0,592кВт*год. У задоволенні решти позову відмовлено. Вирішено питання судових витрат.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції АТ «Житомиробленерго» подало апеляційну скаргу, у якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Вказує, що облік електричної енергії за адресою проживання позивача здійснюється приладом обліку, який має можливість дистанційного зчитування даних. Звертає увагу на те, що 23.08.2023 НКРЕКП опубліковано на офіційному сайті роз`яснення, що обсяг та вартість спожитої електричної енергії, які вказуються в рахунках за розрахунковий місяць між постачальником універсальної послуги та побутовими споживачами, в тому числі, у яких в приватних домогосподарствах встановлені генеруючі установки, мають зазначатися в цілих кВт*год та в гривнях відповідно, виходячи із ціни електричної енергії за 1 кВт*год. Стверджує, що розрахунок обсягів споживання за травень 2023 року позивачеві було проведено у відповідності до вимог ККО, по фактичним показам приладу обліку зчитаних АСППКО та взятих в цілих числах: станом на 01.05.2023 показник 34,901 що в цілих числах становить 35, станом на 01.06.2023 показник 35,493 що в цілих числах становить 35, тому споживання позивачем електричної енергії за вищевказаний період склало 0 кВт*год. Враховуючи вищевикладене просить рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 травня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
15 липня 2024 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Відповідно до вимог пункту 8.1.2. Кодексу комерційного обліку, покази лічильників для кожної ТКО за період інтеграції мають зчитуватися АС ППКО зі всіма цифрами після коми. Покази лічильників в індивідуальних побутових та малих непобутових споживачів мають зчитуватися в цілих кВт*год. До нульового споживання по приватному домогосподарству за місяць належать числа, які дорівнюють нулю. Все що більше нуля вважається наявним споживанням. При цьому, для розрахунків ОСР має брати цілі числа і округлювати відповідно до вимог ККО. Вказує, що посилання відповідача на роз`яснення НКРЕКП від 20.12.2022 є неаргументованим. Зазначає, що відповідач не є тією профільною експертною організацією яка уповноважена тлумачити питання подільності чи не подільності кіловат*години. Цією профільною експертною організацією є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), яка в листі №18708/17.3.1/9-23 від 24.07.2023 чітко надала відповідь на це питання: «таким чином, положеннями Кодексу передбачено визначення обсягів електричної енергії по кожні ТКО з використанням автоматизованих систем ППКО у кВт*год з трьома цифрами після коми». Вказує, що посилання відповідача на п. 9.5.1. та п. 9.5.2. ККОЕЕ, відповідно до яких усі операції та розрахунки з використанням результатів вимірювання повинні здійснюватися з усіма значущими цифрами після коми є неаргументованим, оскільки в згаданих відповідачем пунктах ККОЕЕ не вказано що дані комерційного обліку мають виражаються у цілих кіловат-годинах (слова «цілих» в тексті немає).
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що 23.02.2022 між АТ «Житомиробленерго» та ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 укладено договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії №03057260 (а. с. 146-154).
Згідно пункту 3.1. вказаного договору облік (у тому числі приладовий) електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається споживачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311 (далі - Кодекс комерційного обліку) та з урахуванням вимог цього договору.
Пунктом 3.2. договору 03057260 за підсумками розрахункового місяця постачальник послуг комерційного обліку (оператор системи) забезпечує визначення обсягу електричної енергії за точками комерційного обліку споживачу незалежно від того, хто є власником комерційного засобу (засобів) обліку, та в установленому порядку передає ці дані адміністратору комерційного обліку для можливості їх використання суб`єктами ринку електричної енергії, у тому числі постачальником споживача. Дані комерційного обліку щодо обсягу електричної енергії за розрахунковий місяць зазначаються оператором системи розподілу в особистому кабінеті споживача (за умови його запровадження) та/або в рахунку про сплату послуги за цим договором, у тому числі якщо оплату за цим договором забезпечує електропостачальник споживача.
Відповідно до додатка №2 до договору 03057260 - паспорта точки розподілу (передачі) електричної енергії - приладом обліку є електролічильник GAMA 300 G3B.144 (а. с.152).
Відповідно до Звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 обсяг спожитої електричної енергії дорівнює 0 (нуль) кВт*год. Показники лічильника попередні 34, 9011, на звітну дату 35. Зазначений звіт складений ТОВ «ЖОЕК» (а. с.12).
Відповідно до складеного ТОВ «ЖОЕК» Акта приймання передавання електричної енергії від 31.05.2023 №У00013841 у травні 2023 року споживачем передано, а ТОВ «ЖОЕК» прийнято 6443 грн електричної енергії, вартість за яку складає 0 грн (а. с. 12).
У листі від 12.06.2024 АТ «Житомиробленерго» повідомило ОСОБА_1 , що Пунктом 8.1.2 ККОЕЕ передбачено, що покази лічильників для кожної ТКО інтеграції мають зчитуватися АС ППКО зі всіма цифрами після коми. Покази лічильників за період індивідуальних побутових та малих непобутових споживачів мають зчитуватися в цілих кВт*год. Відповідно до роз`яснень НКРЕКП від 20.12.2022 для розрахунків ОСР має брати цілі числа і округлювати відповідно до вимог ККОЕЕ. Виходячи з вищевикладеного розрахунок обсягів споживання за травень 2023 року було проведено у відповідності до вимог ККОВЕ, по фактичним показам приладу обліку зчитаних АС ППКО та взятих в цілих числах: станом на 01.05.2023 показник 34,901 що в цілих числах становить 35, станом на 01.06.2023 показник 35,493 що в цілих числах становить 35. Отже, споживання за вищевказаний період (35-35) склало 0 кВт*год (а. с. 16).
Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на звернення ОСОБА_1 листом від 24.07.2024 повідомило останнього, що Національна комісія здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП). Положеннями пункту 8.1.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі Кодекс), затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №311 визначено, що покази лічильників для кожної точки комерційного облік (ТКО) за період інтеграції мають зчитуватися автоматизованою системою постачальника послуг комерційного обліку (АС ППКО) зі всіма цифрами після коми. Покази лічильників в індивідуальних побутових та малих непобутовий споживачів мають зчитуватися в цілих кВт*год.
Також, НКРЕКП роз`яснив, що норма щодо зчитування показів лічильників індивідуальних побутових та малих непобутових споживачів в цілих кВт*год стосується візуального зчитування показів через показувальний пристрій (табло, інтерфейс користувача) лічильника. Положеннями Кодексу передбачено визначення обсягів електричної енергії по кожні ТКО з використанням автоматизованих систем ППКО у кВт*год з трьома цифрами після коми. Відповідно до наданої АТ «Житомиробленерго» інформації, розрахунок обсягів споживання за адресою:  АДРЕСА_1 , проводився відповідно до положення пункту 8.1.2 Кодексу, а саме покази лічильників зчитувалися автоматизованою системою постачальника послуг комерційного обліку електричної енергії зі всіма цифрами після коми та взяті у цілих числах.
Зважаючи на зазначене вище, АТ «Житомиробленерго» як ППКО має здійснювати завантаження до платформи Датахаб щоденних валідованих даних у кВт*год у дійсних числах з округленням до третьої цифри після коми щодо обсягів відпуску електричної енергії генеруючими одиницями виробників електричної енергії, що здійснюють відпуск електричної енергії в мережі ОСР, для можливості подальшого проведення їх сертифікації та завантаження в систему управління ринком (MMS). Отже, дані комерційного обліку по ТКО, які пройшли валідацію та сертифікацю можуть використовуються постачальником універсальної послуги для проведення розрахунків зі споживачами з якими у нього укладені відповідні договори (а. с. 21).
На звернення ОСОБА_1 від 08.06.2024 начальник Бердичівського РЕМ АТ «Житомиробленерго» повідомив, що пунктом 8.1.2 ККОЕЕ передбачено, що покази лічильників інтеграції мають зчитуватися АС ППКО зі всіма цифрами після коми. Покази лічильників для кожної ТКО за період індивідуальних побутових та малих непобутових споживачів мають зчитуватися в цілих кВт*год. Відповідно до роз`яснень НКРЕКП від 20.12.2022 для розрахунків ОСР має брати цілі числа і округлювати відповідно до вимог ККОЕЕ. Виходячи з вищевикладеного розрахунок обсягів споживання за травень 2023 року було проведено у відповідності до вимог ККОВЕ, по фактичним показам приладу обліку зчитаних АС ППКО та взятих в цілих числах: станом на 01.05.2023 показник 34,901 що в цілих числах становить 35, станом на 01.06.2023 показник 35,493 що в цілих числах становить 35. Отже, споживання за вищевказаний період склало 0 кВт*год (а. с. 29-30).
Задовольняючи частково позов суд першої інстанції виходив з того, що у звіті про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , за травень 2023 року, який складається на основі переданої ТОВ «Житомиробленерго» інформації відображено відомості про попередній показник із чотирьома цифрами після коми (34,9011). Проте, показники станом на кінець звітного місяця складають 35 кВт*год, тобто без трьох значень після коми. Разом із тим, відповідач визнав, що на кінець звітного місяця показники лічильника за адресою:  АДРЕСА_1 , становили 35,493 кВт*год, вказавши ці відомості в листі, адресованому позивачеві. Правильність відображення інформації щодо обсягів споживання електричної енергії показників лічильника впливає на права позивача, оскільки на основі цих показників ТОВ «ЖОЕК» формує звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії та здійснює розрахунок за вироблену електричну енергію. Оскільки звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії, формує ТОВ «ЖОЕК», позову до якого не пред`явлено, тому суд першої інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, в частині зобов`язання АТ «Житомиробленерго» скоригувати звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року та задовольнив частково шляхом зобов`язання АТ «Житомиробленерго» зазначити дані комерційного обліку, які передаються постачальнику універсальної послуги за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , вказавши інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії показників лічильника за період з 30.04.2023 до 31.05.2023: попередні 34, 901 на звітну дату 35, 493 різниця 0,592 кВт*год.
Перевіряючи законність оскаржуваного рішення, колегія суддів враховує наступне.
У ст. 2 ЦПК України визначені завдання та основні засади цивільного судочинства, серед яких змагальність та диспозитивність.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
У ч. 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення» роз`яснено, що вихід за межі позовних вимог - це вирішення незаявленої вимоги, задоволення вимоги позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.
У частині першій та пунктах 4, 5 частини першої статті 177 ЦПК України в чинній редакції передбачено, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Позовна заява обов`язково повинна містити предмет позову та підстави позову. Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яке опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Водночас правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
У процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia» («суд знає закони»), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Таким чином, при вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних функціональних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець вказує саме на «норму права», що є значно конкретизованим, аніж закон. Більше того, з огляду на положення ЦПК України така функціональність суду носить імперативний характер. Підсумок такої процесуальної діяльності суду знаходять своє відображення в судовому рішенні, зокрема у його мотивувальній й резолютивній частинах.
Отже, обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, встановлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia.
У справі, що переглядається, зобов`язуючи АТ «Житомиробленерго» зазначити дані комерційного обліку, які передаються постачальнику універсальної послуги за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , вказавши інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії показників лічильника за період з 30.04.2023 до 31.05.2023: попередні 34, 901, на звітну дату 35, 493, різниця 0, 592 кВт*год, судом першої інстанції не враховано положення ч.1 ст. 13 ЦПК України, відповідно до якої суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Колегія суддів підкреслює, що передумовою формування звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії є передання показників АТ «Житомиробленерго» до ТОВ «Житомирська обласна енергопостачальна компанія», разом з цим, позовних вимог до АТ «Житомиробленерго» про виправлення показників щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії за період з 30.04.2023 до 31.05.2023, що передані постачальнику універсальної послуги (у даному випадку ТОВ «Житомирська обласна енергопостачальна компанія»), ОСОБА_1 заявлено не було. 
За таких обставин та враховуючи, що ОСОБА_1 при зверненні до суду із позовом про коригування звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , позовних вимог про зобов`язання АТ «Житомиробленерго» зазначити дані комерційного обліку, які передаються постачальнику універсальної послуги за травень 2023 року за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, с. Маркуші, вул. Миру, 48, вказавши інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії показників лічильника за період з 30.04.2023 до 31.05.2023: попередні 34, 901, на звітну дату 35, 493, різниця 0, 592 кВт*год не заявлялось, колегія суддів доходить висновку, що, ухваливши судове рішення про зобов`язання АТ «Житомиробленерго» зазначити дані комерційного обліку, які передаються постачальнику універсальної послуги за травень 2023 року, суд першої інстанції вийшов за межі заявлених позовних вимог.
За викладених обставин колегією суддів встановлено, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вийшов за межі позовних вимог та, як наслідок, порушив цим норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору по суті.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити (частина перша статті 264 ЦПК України).
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).
Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.
Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.
Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.
Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.
Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2020 у справі №304/284/18 (провадження №14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.
Відповідно до роз`яснень, викладених в абз. 5 п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права, які тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду.
В постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження №14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Тобто пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
З аналізу ст. 51 ЦПК України слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.
У справі, що переглядається встановлено, що позивач, звертаючись з позовом до суду просив зобов`язати АТ «Житомиробленерго» скоригувати звіт про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: зазначити достовірну інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії у кВт*год з трьома цифрами після коми: показники лічильників за період з 30.04.2023 по 31.05.2023 (попередні 34,901, на звітну дату 35,493, різниця 0,592 кВт*год).
Відтак, предметом позову є коригування звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідачем у даній справі позивач визначив - АТ «Житомиробленерго».
Разом з тим, зі змісту оскаржуваного звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , вбачається, що звіт складений ТОВ «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» (ТОВ «ЖОЕК»), а не АТ «Житомиробленерго».
Відтак, належним відповідачем за пред`явленими ОСОБА_1 позовними вимогами про коригування звіту про обсяги та напрямки перетоків електричної енергії за травень 2023 року за адресою:  АДРЕСА_1 , а саме: зазначити достовірну інформацію щодо обсягів споживання (прийому) електричної енергії відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії у кВт*год з трьома цифрами після коми: показники лічильників за період з 30.04.2023 по 31.05.2023 (попередні 34,901, на звітну дату 35,493, різниця 0,592 кВт*год) є ТОВ «Житомирська обласна енергопостачальна компанія».
Колегія суддів звертає увагу на те, що ТОВ «ЖОЕК» являється єдиним постачальником Універсальних послуг на території Житомирської області (відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», тимчасово на період з 1 січня 2019 року по 31 грудня 2020 року включно універсальні послуги, окрім побутових та малих непобутових споживачів, надаються постачальником таких послуг також бюджетним установам незалежно від розміру договірної потужності та іншим споживачам, електроустановки яких приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 150 кВт. У зазначений період на бюджетні установи незалежно від розміру договірної потужності та на інших споживачів, електроустановки яких приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 150 кВт, поширюються всі права та обов`язки, передбачені Законом України «Про ринок електричної енергії» для малих непобутових споживачів щодо отримання універсальних послуг, передбачених статтею 63 цього Закону»). Крім того, ТОВ «ЖОЕК» є постачальником електричної електроенергії за «вільним цінами», як на території Житомирської області так і на території України.
Суд не вправі встановлювати факти, робити висновки по суті спору за неналежного суб`єктного складу учасників та вирішувати питання про права і обов`язки осіб, не залучених до участі у справі.
Відповідно до ч.1 п.4 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: порушення норм матеріального та процесуального права.
Виходячи з наведеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням у справі нового рішення про відмову у задоволенні заявленого позову з вищенаведених підстав.
Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
На підставі вимог ст. 141 ЦПК України із ОСОБА_1 на користь АТ «Житомиробленерго» підлягає стягненню судовий збір, сплачений останнім за подання апеляційної скарги у сумі 1610,40 грн.
Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «Житомиробленерго» задовольнити.
Рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 травня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Житомиробленерго» 1610,40 грн судового збору.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Дата складення повного судового рішення 12 вересня 2024 року.

Головуючий 

Судді