УХВАЛА 
 
15 липня 2024 року 
м. Київ
 
справа № 447/2136/20
 
провадження № 61-9319ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Федькович Галиною Володимирівною, на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - виконавчий комітет Новороздільської міської ради Львівської області, як орган опіки та піклування, про зміну участі батька у вихованні дитини (зміну часу побачень),
 
ВСТАНОВИВ:
 
У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом
до ОСОБА_2 , третя особа - виконавчий комітет Новороздільської міської ради Львівської області, як орган опіки та піклування, про зміну участі батька у вихованні дитини (зміну часу побачень).
 
Рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 12 травня 2021 року, залишеним без змін Постановою Львівського апеляційного суду                 від 28 жовтня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду 
від 23 лютого 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.
Рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 12 травня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 28 жовтня 2021 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (касаційне провадження № 61-19206св21).
 
Рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Змінено спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
 
У червні 2024 року ОСОБА_1 вперше звернулася до Касаційного цивільного суду                        у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року.
 
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 18 червня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року повернуто з підстав, передбачених пунктом 1                              частини четвертої статті 393 ЦПК України (касаційне провадження № 61-8221ск24).
 
28 червня 2024 рокузасобами електронного зв`язку з використання електронного цифрового підпису до Касаційного цивільного Суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Федькович Г. В., на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року.
 
Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про повернення касаційної скарги з таких підстав.
 
Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року                                  № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон №3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів                     у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними                     особами - підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.
 
Частинами першою, другою, шостою, восьмою статті 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій                    інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів)                                 в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами,                                            в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду                               з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також                         у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій                            інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою                   ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21).
 
Верховний Суд звертає увагу адвоката Федькович Г. В. на те, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» (https://cabinet.court.gov.ua/login)                                з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.
 
Лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 постанови Великої Палати Верховного Суду                                    від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22).
 
Пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.
 
Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 43 ЦПК України документи (у тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі                            з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
 
Частиною першою статті 183 ЦПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.
 
Касаційна скарга ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом 
Федькович Г. В., надіслана електронною поштою з використання електронного цифрового підпису адвоката.
 
Адвокат Федькович Г. В., яка на підставі вимог статті 14 ЦПК України, в обов`язковому порядку зобов`язана зареєструвати електронний кабінет у ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля).
 
Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши,                 що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
 
Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
 
Ураховуючи викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 , подана її представником - адвокатом Федькович Г. В., підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України.
 
Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (частина сьома статті 185 ЦПК України).
 
Керуючись статтею 392, пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України, Верховний Суд 
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Федькович Галиною Володимирівною, на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 19 жовтня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - виконавчий комітет Новороздільської міської ради Львівської області, як орган опіки та піклування, про зміну участі батька у вихованні дитини (зміну часу побачень) вважати неподаною та повернути заявнику.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                     Р. А. Лідовець