ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року	Львів	Справа № 140/778/24 пров. № А/857/10895/24	

 Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді –                                       Носа С. П., 
суддів –                                                            Шевчук С. М., Коваля Р. Й.;
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року у справі № 140/778/24 (головуючий суддя Ковальчук В. Д., м. Луцьк) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу,- 

                                                            ВСТАНОВИВ:

19 січня 2024 року Волинським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу від 08 січня 2024 року №1-с «Про накладення дисциплінарного стягнення».
В обґрунтування вимог позовної заяви вказано, що наказом в.о. начальника ТУ Держпродспоживслужби у Волинській області №1-с від 08 січня 2024 року на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання своїх посадових обов`язків під час здійснення позапланового заходу державного контролю. Однак, в даному наказі не конкретизовано які саме положення посадових обов`язків ОСОБА_1 не виконав або виконав неналежно. Позивач не погоджується з наказом про накладення на нього дисциплінарного стягнення та зазначає, що на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вчинення працівником дисциплінарного проступку, проте у наказі про порушення дисциплінарного провадження взагалі не зазначено яке саме порушення перевіряється. Більше того, якщо проаналізувати зміст вказаного наказу вбачається, що факт правопорушення уже встановлений на підставі листа Держпродспоживслужби, а дисциплінарне провадження порушується «з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку». Усі подальші дії характеризуються як упереджені, оскільки провадження не порушувалось для встановлення наявності порушень. На переконання позивача дисциплінарна комісії фактично не проводила ніякої перевірки, оскільки у своєму поданні від 29.12.2023 року визнала той факт, що не може оспорювати чи спростовувати обставини, які викладені у листі Держпродспоживслужби. Крім того, у матеріалах дисциплінарної справи відсутні будь-які інструкції та посадові обов`язки, які були передбачені і обов`язкові до виконання ОСОБА_1 , а тому комісія не встановила усіх обставин, які потрібно було встановити під час дисциплінарного провадження.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року позов задоволено. Визнано протиправним і скасовано наказ Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області №1-с від 08 січня 2024 року про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 . Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області судові витрати у сумі 1211,20 грн.
Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що під час здійснення дисциплінарного провадження, відповідач повно, всебічно та об`єктивно не дослідивши всі обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, визнав дії позивача такими, що мають ознаки дисциплінарного проступку, що виразилися у неналежному виконанні  службових обов`язків.
Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідачем - Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області, подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що підставою для порушення дисциплінарного провадження стали факти, викладені у спільній службовій записці виконуючого обов`язки першого заступника начальника Головного управління ОСОБА_2 та начальника відділу правового забезпечення Івана Саламана від 07 грудня 2023 року № 09.09/2128. Зокрема, у службовій записці вказано, що зазначена в акті від 15 вересня 2023 року № 73/16.01-08 інформація стосовно відповідності потужностей ФОП ОСОБА_3 діючим вимогам не відповідає дійсності. Так, за результатами розгляду матеріалів, наданих Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області відповідно до листів №02.02.-07/4219 від 05 жовтня 2023 року, № 02.02- 07/4590 від 02 листопада 2023 року, а також додаткової інформації наданої у робочому порядку встановлено, що система управління безпечністю запроваджена на потужності з виготовлення напівфабрикатів ФОП ОСОБА_3 не в повній мірі відповідає діючим вимогам, зокрема, в частині можливості здійснення експорту продукції до Європейського Союзу. Із змістом вказаного вище позивач не погодився, і вважає, що ним правильно зроблений висновок стосовно відповідності потужності ФОП ОСОБА_3 встановленим вимогам. У той же час, Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, а Головне управління Держпродспоживслужби у Волинській області є її територіальним органом та підпорядковане їй. У зв`язку з цим, у Головного управління, у тому числі у дисциплінарної комісії відсутні будь-які повноваження надавати оцінку щодо відповідності змісту листа  Держпродспоживслужби. Разом з цим, у листі Держпродспоживслужби від 05 грудня 2023 року № 11.2.2- 3/25514 викладені відповідні обгрунтування щодо невідповідності (відповідає не у повній мірі) потужності ФОП ОСОБА_3 встановленим вимогам. Отже, викладені вище обставини мали ознаки вчинення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків під час здійснення позапланового заходу державного контролю, що було встановлено дисциплінарною комісією. Отже, позивач за виявлений дисциплінарний проступок, з урахуванням відсутності дисциплінарних стягнень, підлягав притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. 
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено у справі незначної складності, суд апеляційної інстанції в порядку ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).
Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а оскаржуване рішення скасувати з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Встановлено, що ОСОБА_1 займає посаду головного спеціаліста відділу державного контролю управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області.
Згідно із наказом Головного управління від 13 вересня 2023 року № 367-адм «Про проведення заходу державного контролю» та посвідчення від 13 вересня 2023 року № 237, позаплановий захід на потужності ФОП ОСОБА_3 проводився протягом 14-15 вересня 2023 року начальником управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_4 , головним спеціалістом відділу державного контролю управління безпечності харчових продуктів ОСОБА_1 та головним спеціалістом відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Луцького районного управління Головного управління ОСОБА_5 .
Відповідно до наказу Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області від 11 грудня 2023 року № 434-од стосовно позивача було порушено дисциплінарне провадження та затверджено склад дисциплінарної комісії. 
Підставою для порушення дисциплінарного провадження стали факти, викладені у спільній службовій записці виконуючого обов`язки першого заступника начальника Головного управління ОСОБА_2 та начальника відділу правового забезпечення Івана Саламана від 07 грудня 2023 року № 09.09/2128.
Зокрема, у даній службовій записці вказано, що зазначена в акті від 15 вересня 2023 року №73/16.01-08 інформація стосовно відповідності потужності ФОП ОСОБА_3 діючим вимогам не відповідає дійсності, оскільки у листі Держпродспоживслужби зазначено, що за результатами розгляду матеріалів, наданих Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області (далі - Головне управління) відповідно до листів № 02.02.-07/4219 від 05 жовтня 2023 року, № 02.02- 07/4590 від 02 листопада 2023 року, а також додаткової інформації наданої у робочому порядку встановлено, що система управління безпечністю запроваджена на потужності з виготовлення напівфабрикатів ФОП ОСОБА_3 не в повній мірі відповідає діючим вимогам, зокрема, в частині можливості здійснення експорту продукції до Європейського Союзу.
Наказом в.о. начальника ТУ Держпродспоживслужби у Волинській області №1-с від 8 січня 2024 року на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання своїх посадових обов`язків під час здійснення позапланового заходу державного контролю.
Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції не погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII.
Цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.
За визначеннями, наведеними у ст. 1 Закону України «Про державну службу» від  10.12.2015 року №889-VIII (далі - Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII) державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо реалізації повноважень державного органу, визначених законодавством. 
Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
За основними принципами, наведеними у ст. 4 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII, державна служба здійснюється з дотриманням, у тому числі: верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави; законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII державний службовець зобов`язаний, у тому числі: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
За правилами ч. 1 ст. 64 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 65 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII). 
Згідно із ч.ч. 1, 3 ст. 66 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
За правилами ст. 67 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Частинами 1, 10, 11 ст. 69 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно із ч. ч. 1, 2, 3, 5 ст. 77 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. 
Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не  виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).
Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Аналізуючи вищенаведені положення Закону України «Про державну службу», апеляційний суд приходить до висновку, що проходження державної служби зобов`язує державного службовця діяти з дотриманням Конституції та законів України, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, із забезпеченням в межах наданих повноважень ефективного виконання завдань і функцій державного органу, з виконанням своїх посадових обов`язків сумлінно і  професійно, з виконанням рішень державного органу, наказів (розпоряджень), доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Високий рівень відповідальності особи, яка перебуває на посаді державної служби, зумовлює державного службовця дотримуватись принципів верховенства права, законності, професіоналізму і доброчесності.
Невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, становить склад дисциплінарного проступку, за який згідно із ч. 3 ст. 66 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII до державного службовця застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.
Причини та умови, за яких державним службовцем вчинено дисциплінарний проступок, а також ступінь його вини, у тому числі обставини, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність, з`ясовуються під час дисциплінарного провадження відповідною Комісією із дотриманням прав державного службовця на надання своїх пояснень, пояснень іншими особами, яким відомі обставини дисциплінарного проступку, а також з дотриманням принципів повноти та об`єктивності цього провадження.
Дисциплінарним стягненням вважається передбачена законом міра примусу, що застосовується роботодавцем до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.
При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.
Встановлено, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є те, що зазначена в акті від 15 вересня 2023 року №73/16.01-08 інформація стосовно відповідності потужності ФОП ОСОБА_3 діючим вимогам не відповідає дійсності, оскільки у листі Держпродспоживслужби зазначено, що за результатами розгляду матеріалів, наданих Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області відповідно до листів № 02.02.-07/4219 від 05 жовтня 2023 року, № 02.02- 07/4590 від 02 листопада 2023 року, а також додаткової інформації наданої у робочому порядку встановлено, що система управління безпечністю запроваджена на потужності з виготовлення напівфабрикатів ФОП ОСОБА_3 не в повній мірі відповідає діючим вимогам, зокрема, в частині можливості здійснення експорту продукції до Європейського Союзу.
Так, згідно із наказом Головного управління від 13 вересня 2023 року №367-адм «Про проведення заходу державного контролю» та посвідчення від 13 вересня 2023 року №237, позаплановим захід на потужності ФОП ОСОБА_3 проводився протягом 14-15 вересня 2023 року начальником управління забезпечення харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_4 , головним спеціалістом відділу державного контролю управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_1 та головним спеціалістом відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Луцького районного управління ГУ ОСОБА_5 .
Згідно акту від 15 вересня 2023 року №73/16.01-08, складеного за результатами проведеного вище заходу державного контролю, надано висновок, що потужність ФОП ОСОБА_3 відповідає діючим вимогам.
Однак, під час дисциплінарного провадження комісією зроблено  висновок про те, що зазначена в акті від 15 вересня 2023 року №73/16.01-08 інформація не відповідає дійсності, що  підтверджується листом Держпродспоживслужби.
Так, 30 жовтня 2023 року Держпродспоживслужба надіслала на адресу ГУ ДПСС у Волинській області лист з проханням отримати в оператора ринку та надати Дерпродспоживслужбі такі відомості: копію затвердженого переліку постачальників сировини тваринного походження, що буде використовуватись для виготовлення продуктів, призначених для експорту в ЄС; копію плану виробничого (загального) лабораторного контролю за сировино, готовою продукцією, обладнанням по ходу технологічного процесу; затверджений асортимент перелік продукції, яка планується для експорту до СС із додатковою інформацією щодо кладу продукції із цього переліку; копії/зразки (погоджених за змістом форм) супровідних документів, якими буде супроводжуватись сировина тваринного походження (за різними видами: м`ясо, молочні продукти, риба), призначена для використання при виробництві продуктів призначених для експорту до СС; інформацію про розроблену та впроваджену на виробництві процедуру для забезпечення дієвого відділення технологічного процесу виготовлення продукції, призначеної для експорту до ЄС чи іншого виробництва (фізичне розмежування, розділення у часі тощо).
У зв`язку з запитуваною інформацією керівництво ГУ ДПСС зверталось до оператора ринку ФОП ОСОБА_3 , у відповідь на що отримали відмову, з огляду на те, що надання додаткової інформації не передбачено процедурою затвердження експортної потужності для експорту до ЄС, зокрема СОП та Технологічною карткою. 
Виходячи з наведеного, ГУ ДПСС у Волинської області на адресу Держпродспоживслужби було надіслано відповідний лист, і в подальшому Держпродспоживслужба надіслала лист до ГУ ДПСС у Волинській області щодо відсутності підстав для подачі відповідного клопотання до ЄС. 
Апеляційний суд зазначає, що в даному листі вказано, що наданий план виробничого лабораторного контролю продукції, інгредієнтів та обладнання протягом технологічного процесу передбачає серед іншого дослідження за мікробіологічними параметрами готового продукту (напівфабрикатів з м`ясною начинкою) з періодичністю 1 раз на квартал. Враховуючи те, що підприємство отримує в якості сировини не фарш, а м`ясо птиці, а в ході технологічного процесу виробляє фарш, до цієї потужності відноситься вимога регламенту ЄС 2073/2005 про мікробіологічні критерії харчових продуктів, зокрема що оператори ринку харчових продуктів боєнь або підприємств, що виробляють фарш, м`ясні напівфабрикати, м`ясо механічної обвалки або свіже м`ясо птиці, повинні відбирати зразки для мікробіологічного аналізу принаймні один раз на тиждень. День відбору проб потрібно змінювати кожного тижня, щоб забезпечити охоплення кожного дня тижня.
Колегія суддів зазначає, що позивач, як головний спеціаліст відділу державного контролю управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в області повинен був знати та дотримуватись наведеного регулювання. Натомість, позивачем в порушення зазначеного правового регулювання було зроблено висновок, що потужність ФОП ОСОБА_3 відповідає діючим вимогам.
Викладені обставини вже вказують на неналежне виконання позивачем своїх обов`язків при здійсненні позапланового заходу державного контролю стосовно ФОП ОСОБА_3 .
Колегія суддів зазначає, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача дотримано процедуру розгляду справи про дисциплінарне правопорушення.  Так, позивача було належно повідомлено про час та місце проведення засідання комісії, позивачу надано можливість надати пояснення (в тому числі письмові) з приводу вчиненого правопорушення, позивач був присутній під час засідання комісії.
З урахуванням зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани є таким, що відповідає характеру вчиненого дисциплінарного проступку.
Крім того, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні послався на правові висновки зроблені Верховним Судом в постанові від 09 грудня 2019 року у справі № 813/3820/17.
Так, у справі № 813/3820/17 накладення спірного дисциплінарного стягнення відбулось 13 вересня 2017 року.
На той момент діяла редакція ст.71 ЗУ «Про державну службу» під назвою «Проведення службового розслідування». Однак, відповідно до ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади» №117-IX, статтю 71 ЗУ «Про державну службу» було викладено у новій редакції під назвою «Порядок здійснення дисциплінарного провадження».  
Таким чином, посилання суду першої інстанції в оскаржуваному рішенні на правові висновки зроблені Верховним Судом в постанові від 09 грудня 2019 року у справі №813/3820/17 є безпідставним.
Враховуючи дані обставини колегія суддів вважає, що винесене судом першої інстанції рішення, яким задоволено заявлені позовні вимоги, є хибним.
Згідно зі  ст.317 КАС України  підставами для скасування судового рішення суду першої  інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення зокрема є, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись статтями 241, 250, 308, 311, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                     ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області – задовольнити, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року у справі № 140/778/24 – скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 
Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	С. М. Шевчук 	
 	 	Р. Й. Коваль