Справа № 466/4230/22                                 Головуючий у 1 інстанції: Едер П. Т. 
Провадження № 22-ц/811/173/24                         Доповідач в 2-й інстанції: Цяцяк Р. П. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

       29 липня 2024 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

       головуючий - суддя Цяцяк Р.П.,                                                судді Ванівський О.М. та Шеремета Н.О.,
за участю: секретаря Цьони С.Ю.;
адвоката Жарського І.Р. - представника АТ КБ «ПриватБанк»;
ОСОБА_1 і його представника - адвоката Бельдій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Львова від 01 грудня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2022 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (в подальшому - «Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому позивач просив суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 25.11.2021 року у розмірі 21 908 грн. 51 коп. станом на 23.05.2022 року та сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2 481 грн. 00 коп.
Позовні вимоги обґрунтовувалися тим, що 25.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 25.11.2021 року.
Стверджувалося, що відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг.
Банк свої зобов`язання за Договором про надання банківських послуг (в подальшому - «Кредитний договір») виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту.  
Однак, відповідач в порушення умов Кредитного договору та ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України своїх зобов`язань за Кредитним договором не виконав, в результаті чого станом на 23.05.2022 року він має заборгованість перед Банком у розмірі 21 908 грн. 51 коп., яка є предметом позовних вимог і яка складається з наступного:
-        19749,47 грн. - заборгованість за тілом кредиту (в тому числі - 19221,04 грн. - заборгованість за поточним тілом кредита);
-        528,43 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту;
-        1203,36 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;
-        955,68 грн. - заборгованість за простроченими відсотками (том 1, а.с. 1-8).
       
У квітні 2023 року представник відповідача ОСОБА_1  подала до суду зустрічний позов до Банку, в кінцевій редакції позовних вимог якого просилавизнати недійсним вищезгаданий Договір про надання банківських послуг б/н від 25.11.2021 року на суму 20 000 грн., укладеного між ОСОБА_1 і АТ КБ «Приватбанк» та застосувати наслідки недійсності цього Кредитного договору шляхом стягнення з Банку на користь ОСОБА_1 1 987 грн. 07 коп., автоматично списаних Банком з іншого рахунку ОСОБА_1 для погашення заборгованості за Кредитним договором, «який ОСОБА_1 не підписував».
Вимоги за зустрічним позовом обґрунтовувалися тим, що що відповідач ОСОБА_1 повністю заперечує факт відкриття ним особисто кредитного карткового рахунку (карта «Універсальна Ґолд») за допомогою сервісу «Приват24» на ім`я ОСОБА_1 за номером НОМЕР_1 , а також підписання Договору про надання банківських послуг з ПАТ КБ «Приватбанк» б/н від 25.11.2021 на суму 20 000 грн.
Стверджувалося, що вніч з 25 на 26 листопада 2021 року невідомими особами у ОСОБА_1 було викрадено майно, серед якого: мобільний телефон та банківську карту Приватбанку за номером НОМЕР_2 . Зловмисники, володіючи незапароленим телефоном ОСОБА_1 та платіжною банківською карткою, уклали від імені ОСОБА_1 ряд кредитних договорів на загальну суму орієнтовно 57000,00 грн., в тому числі Договір про надання банківських послуг з ПАТ КБ «Приватбанк» б/н від 25.11.2021 року на суму 20 000 грн.
26.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся до ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області із відповідною заявою, на підставі якої дізнавачем ВД ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області було внесено відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021142360001025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Крім того, за заявою ОСОБА_1 20.01.2022 зареєтроване кримінальне провадження № 120222142360000088 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 КК України. Постановою від 20 червня 2022 року об`єднано матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях 12021142360001025 від 27.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, та №120222142360000088 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 КК України, в одне провадження та присвоєно реєстраційний № 12021142360001025.
16.03.2023 року постановою дізнавача ВД ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області кримінальне провадження № 12021142360001025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 357, ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 361 КК України, було закрито.
ОСОБА_1 неодноразово повідомляв АТ КБ «Приватбанк» про шахрайські дії, в тому числі - оформлення на його ім`я карткового рахунку № НОМЕР_1 та укладання від його імені невідомими особами Договору про надання банківських послуг б/н від 25.11.2021, що підтверджується невідкладним блокуванням АТ КБ Приватбанк» рахунків та номеру телефону ОСОБА_1 .
Стверджувалося, що Кредитний договір про надання банківських послуг б/н 25.11.2021 року ОСОБА_1 не укладався, оскільки волевиявлення та внутрішня воля відповідача ОСОБА_1 на таке укладення були відсутніми (том 1, а.с. 158-166, 207-209).

Оскаржуваним рішенням первісний позов Акціонерного товариства КБ «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг б/н від 25.11.2021 року у розмірі 21 908 грн. 51 коп. станом на 23.05.2022 року, а також 2 481 грн. сплаченого судового збору.
У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства КБ «Приват Банк» про визнання недійсним кредитного договору відмовлено (том 2, а.с. 54-66).

Дане рішення оскаржив ОСОБА_1 .
Апелянт просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні первісного позову Банку відмовити, а його зустрічний позов задовольнити, покликаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, та на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.
Висновки суду про те, що ОСОБА_1 не надав суду належних та допустимих доказів того, що Кредитний договір був підписаний не ним, а іншими особами, які і здійснювали операції по банківському рахунку, вважає помилковими, оскільки такі спростовуються матеріалами кримінального провадження за заявою самого ОСОБА_1 (том 2, а.с. 70-81).

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення апелянта та його представника на підтримання доводів апеляційної скарги та заперечення цих доводів зі сторони представника Банку, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також оглянувши в судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 12021142360001025 від 27.11.2021 року, витребувані Львівським апеляційним судом з Відділу дізнання Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області (в подальшому - «матеріали кримінального провадження»), колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

ЦПК України встановлено, що: 
-        цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, і що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (статті 12 і 81);
-        суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13);
-        доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76);
-        належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (стаття 77);
-        обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82);
-        жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина 2 статті 89);
-        при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 263). 
Позовні вимоги Банку обґрунтовуються тим, що 25.11.2021 року ОСОБА_1 з допомогою мобільного додатку «Приват24» уклав Кредитний договір, в результаті чого на його банківську платіжну картку поступило 20 000 грн. кредитних коштів, однак взятих на себе зобов`язань по поверненню цих коштів не виконує, в результаті чого у нього утворилася заборгованість, яка і є предметом позовних вимог Банку.
Заперечення ОСОБА_1 на первісний позов Банку до нього та його позовні вимоги за зустрічним позовом до Банку обґрунтовуються тим, що ОСОБА_1 повністю заперечує факт відкриття ним кредитного карткового рахунку за допомогою сервісу «Приват24» на ім`я ОСОБА_1 , а також підписання ним 25.11.2021 року Договору про надання банківських послуг на суму 20 000 грн. При цьому ОСОБА_1 стверджується, що вніч з 25 на 26 листопада 2021 року невідомими особами у нього було викрадено (зокрема) мобільний телефон та банківську карту Приватбанку, за допомогою яких зловмисники уклали від імені ОСОБА_1 ряд кредитних договорів, в тому числі - і Договір про надання банківських послуг з ПАТ КБ «Приватбанк» б/н від 25.11.2021 року на суму 20 000 грн.
26.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся до ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області із відповідною заявою, на підставі якої було внесено відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за № 12021142360001025, однак 16.03.2023 року постановою дізнавача ВД ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області згадане кримінальне провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 357, ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 361 КК України, було закрито.

Статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин (листопад 2021 року), визначено, що держатель електронного платіжного засобу - фізична особа, яка на законних підставах використовує електронний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного електронного платіжного засобу. Електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Переказ коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою. Помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі. Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Платіжна система - платіжна організація, учасники платіжної системи та сукупність відносин, що виникають між ними при проведенні переказу коштів. Проведення переказу коштів є обов`язковою функцією, що має виконувати платіжна система. Платник - особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів. Неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів. Отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі.
Згідно з пунктом 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач платіжної системи зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи.

Згідно з пунктом 2 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин; далі - Положення № 705), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Емітент під час видачі електронного платіжного засобу за наявності можливості змінити ПІН користувачем зобов`язаний проінформувати користувача про це право та запропонувати змінити ПІН. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.
Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: 1) повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; 2) забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; 3) реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку; 4) банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій.
Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.
Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705).
Згідно з пунктами 7, 8 розділу VI Положення № 705 емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.
Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності.
Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. 
Зазначені правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №537/3312/16-ц (провадження №61-17629св18), від 24 липня 2019 року у справі №753/16954/16-ц (провадження № 61-24323св18), від 01 липня 2020 року у справі №712/9107/18 (провадження №61-9877св19), від 21 квітня 2021 року у справі №751/6050/18 (провадження № 61-18544св19), від 25 січня 2023 року у справі № 235/2054/21 (провадження № 61-1725св22).

На твердження позивача за первісним позовом (Банку), всі оспорювані фінансові операції з грошовими коштами ОСОБА_1 на рахунках Банку було здійснено з допомогою системи інтернет-банкінгу «Приват24»: дана обставина ОСОБА_1 не заперечується.
Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг у ПриватБанку (далі - Умови і правила), система «Приват 24», у тому числі мобільна версія, це система призначена для управління банківськими рахунками Клієнта цілодобово в режимі реального часу через мережу Інтернет.
Всі операції у цій системі здійснюються на підставі платіжних інструкцій, наданих Клієнтом через систему (підпункт 2.3.1.2.2 Умов і правил).
Згідно з підпунктом 2.3.1.2.3 Умов і правил правила користування системою «Приват24», викладені на сторінці Банку у мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/udalenniy-banking/privat24.
Також ці правила викладені за адресою: https://privat24business.pp.ua/privat24-reyestraciya-novogo-koristuvacha/.
Відповідно до вказаних правил, реєстрацію у системі «Приват 24» можна здійснити декількома способами, зокрема дистанційно (через мережу інтернет) або через банкомат.
Так, відповідно до Правил користування системою «Приват 24», для реєстрації нового користувача в системі «Приват24» через мережу інтернет необхідно здійснити наступні дії: перейти за посиланням https://www.privat24.ua/; у правому верхньому куті вебсторінки натиснути кнопку «Вхід»; далі в спеціальну форму ввести номер мобільного телефону; підтвердити, що це діючий мобільний номер за допомогою введення у відповідне поле цифр з SMS-повідомлення або шляхом прийняття дзвінка Банку); обрати із запропонованого системою переліку банківських карток, які зареєстровані за вказаним мобільним номером, одну; ввести PIN-код цієї картки на віртуальній клавіатурі; придумати та зазначити у відповідному полі пароль входу в систему, повторити його та вказати діючу  адресу електронної пошти (e-mail), натиснути кнопку «Далі». Після цього процес реєстрації в системі «Приват24» через мережу Інтернет можна вважати завершеним.
Альтернативним способом реєстрації в системі «Приват24» є реєстрація через банкомат АТ КБ «ПриватБанк». Для такого способу реєстрації потрібно: вставити діючу картку ПриватБанку в картоприймач і ввести на клавіатурному блоці PIN-код; перейти в меню «Банківські послуги»; натиснути кнопку «Інтренет-банк Приват24»; перейти в «Реєстрація в Приват24/зміна пароля»; ввести номер свого фінансового мобільного телефону; у відповідне вікно ввести одноразовий пароль з SMS-повідомлення, що прийшло на мобільний телефон, натиснути кнопку «Далі». Після чого на екрані банкомата з`явиться повідомлення про успішно завершену операцію. Обов`язково варто дочекатися чека, в якому, крім логіна входу в систему (номер мобільного, який був зазначений при реєстрації), буде вказано згенерований автоматично пароль, який рекомендується змінити при першому сеансі роботи з системою «Приват24».
Ще одним способом реєстрації в системі є мобільний додаток Приват24. Для реєстрації таким способом необхідний смартфон або планшет, що працює на базі операційних систем Android або iOS. На вказаний пристрій необхідно завантажити мобільний додаток Приват24 з «Play Маркет» або «App Store»; після встановлення додатку у полі «Вхід/Реєстрація ввести номер мобільного телефону, який буде використовуватися для входу в систему; натиснути кнопку «Продовжити»; підтвердити операцію через прийняття виклику або через введення одноразового пароля з SMS-повідомлення; обрати із запропонованого системою переліку банківських карток, які зареєстровані за вказаним мобільним номером, одну; ввести PIN-код цієї картки на віртуальній клавіатурі; придумати і ввести пароль, повторити пароль і вказати діючу адресу електронної пошти (e-mail); погодитися з Умовами і правилами надання банківських послуг, натиснувши відповідну позначку. З цього моменту реєстрація у додатку закінчена.
Системний аналіз наведених алгоритмів реєстрації свідчить про те, що особі, яка бажає зареєструватись у системі «Приват24» та здійснювати управління рахунками з її допомогою, необхідно мати доступ не тільки до фінансового номера телефону клієнта Банку, а й до іншої особистої інформації клієнта Банку,  а саме: номера хоч б однієї з банківських карток клієнта «Приват24», прив`язаних до вказаного номера телефону, ПІН-коду вказаної картки чи саму банківську картку клієнта.
У разі відсутності в особи всього обсягу вказаної інформації для ідентифікації  Банк має право відмовити у її реєстрації в системі «Приват 24» або обмежить його можливість по управлінню рахунками в системі (підпункт 2.3.1.2.4 Умов і правил).
Як вбачається з вищенаведеного, без розголошення з боку держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) номера банківських карток, ПІН-кодів банківських карток, особа, навіть перевипустивши Sim-карту або маючи фінансовий телефон клієнта, не змогла б ні зайти до системи «Приват24», ні змінити фінансовий номер клієнта, ні зняти чи переказати кошти з рахунків клієнта.
Відповідно до пункту 1.1.1.71 Умов і правил фінансовий номер телефону клієнта - це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть проводитись фінансові операції. Підтверджується Клієнтом під час активації продукту за допомогою POS-терміналу у відділенні Банку, в банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН-коду картки і СМС-паролем, а також в Системі «Приват24» (у разі зміни логіна користувача).
Згідно з пунктом 1.1.2.1.10 Умов і правил для уникнення неправомірних операцій з рахунками Клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення Фінансового номеру телефону Клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити  про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку.
Тобто фінансовий номер телефону клієнта є важливою складовою отримання якісних банківських послуг у АТ «ПриватБанк» та безпеки клієнта.
В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 визнав ту обставину, що номер його телефону, який був його фінансовим номером у АТ «ПриватБанк», за ним зареєстрований не був, тобто - послуги зв`язку надавались оператором мобільного зв`язку знеособлено.

Матеріалами кримінального провадження № 12021142360001025 від 27.11.2021 року стверджується, що 25.11.2021 року у період часу з 21 до 24 години невідома особа викрала у ОСОБА_1 мобільний телефон із 2 (двома) SIM-картками та банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» і у подальшому через мобільний додаток «Приват24» зняла кредитні грошові кошти.
Як вбачається з протоколів допиту ОСОБА_1 від 17.12.2021 року та від 20.06.2022 року в якості потерпілого, вищезгаданому викраденню передувало те, що починаючи з 12 години 25.11.2021 року ОСОБА_1 вживав спиртні напої зі своїм знайомим на ім`я ОСОБА_2 (зазначено прізвище цього знайомого), в тому числі - і на квартири цього знайомого, вийшовши з якої приблизно о 21-30 год ОСОБА_1 впав та втратив свідомість. Прийшовши до свідомості приблизно о 01-50 год. ОСОБА_1 прийшов додому, де і виявив відсутність належних йому речей, зокрема - вищезгаданого телефону та банківської картки АТ КБ «ПриватБанк». Зранку 26.11.2021 року, приблизно о 10 год, до ОСОБА_1 додому прийшов вищезгаданий знайомий ОСОБА_2 і вони продовжили вживати спиртні напої. Як вбачається зі змісту вищезгаданих пояснень ОСОБА_1 , останній прямо підозрює у викрадені його вищезгаданих речей згаданого знайомого ОСОБА_3 та його сина ОСОБА_4 , стверджуючи: «Вважаю, що до вказаних кримінальних правопорушень може бути причетним син … ОСОБА_2 - … ОСОБА_4 . Вказані кримінальні правопорушення можливо було вчинити лише після отримання доступу до мобільного телефону, а саме паролю «… … … …», який можливо підглянув ОСОБА_2 , оскільки він часто просив дати йому подзвонити, а також їхав зі мною разом у таксі..» (арк. 18-20, 192-194 тому 1 матеріалів кримінального провадження). 
В клопотанні представника ОСОБА_1 на ім`я прокурора від 30.06.2022 року міститься (зокрема) клопотання про допит вищезгаданих ОСОБА_3 та його сина ОСОБА_4 , а також про вчинення ряду слідчих дій по встановленню причетності згаданих осіб до вчинення кримінальних правопорушень стосовно ОСОБА_1 (арк. 228-229 тому 2 матеріалів кримінального провадження).
Як також стверджується матеріалами кримінального провадження (арк. 303-204, 323-324 тому 2), вищезгадані ОСОБА_2 та його син ОСОБА_4 неодноразово притягалися до адміністративної відповідальності, а також і до кримінальної відповідальності за умисні кримінальні правопорушення.
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 жодним чином вищенаведених обставин не спростовують: навіть навпаки - підтверджують їх.
Однак, 14 березня 2023 року ОСОБА_1 подав заяву про закриття вищезгаданого кримінального провадження «з підстав не встановлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення та спричинили (йому) шкоду» і постановою дізнавача від 16 березня 2023 року кримінальне провадження було закрито (арк. 357-360 тому 2 матеріалів кримінального провадження).

З урахуванням всіх вищенаведених обставин в їх сукупності колегія суддів вважає доведеною ту обставину, що ОСОБА_1 (виходячи з його ж версії розвитку подій, які мали місце 25-26.11.2021 року) своїми діями сприяв незаконному використанню сторонніми особами інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції від його імені, що є правовою підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності шляхом задоволення позову Банку до нього.

Відтак, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дав належну оцінку всім обставинам і доказам по справі в їх сукупності та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому приходить до висновку про те, що підстави для його скасування (та, відповідно, для відмови у задоволенні позовних вимог Банку до ОСОБА_1 ) відсутні і апеляційну скаргу на нього, доводи якої не спростовують висновків рішення суду, слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 п.1, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

П О С Т А Н О В И В:
       Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду міста Львова від 01 грудня 2023 року- без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

У зв`язку з перебуванням одного з членів колегії суддів у період з 05 по 09 серпня 2024 року включно на лікарняному, повну постанову складено та підписано 12 серпня 2024 року.

       Головуючий:                                                Цяцяк Р.П.

       Судді:                                                                Ванівський О.М.

                                                                       Шеремета Н.О.