УХВАЛА
27 червня 2024 року
м. Київ
справа № 753/858/23
провадження № 61-17288ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідачка), Карпенко С. О., Сердюка В. В.,
учасники справи:
заявниця - ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (місто Київ), Міністерство оборони України,	
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Білецький Євгеній Васильович, на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 18 липня 2023 року у складі судді Лужецької О. Р. та постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року у складі колегії суддів Головачова Я. В., Нежури В. А., Невідомої Т. О.,
ВСТАНОВИВ:
У січні 2023 року ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (місто Київ), Міністерство оборони України, звернулася до суду із заявою про встановлення факту батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно ОСОБА_3 , 
ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Дарницький районний суд міста Києва ухвалою від 18 липня 2023 року провадження у справі закрив на підставі пункту 1 частини першої 
статті 255 ЦПК України.
Роз`яснив заявниці її право звернутися з відповідним позовом до суду адміністративної юрисдикції.
Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку.
Київський апеляційний суд постановою від 17 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення. Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 18 липня 2023 року залишив без змін.
У касаційній скарзі  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Білецький Є. В., просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Частиною першою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (місто Київ), Міністерство оборони України, про встановлення факту батьківства, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:	І. М. Фаловська	
 	С. О. Карпенко	
 	В. В. Сердюк