УХВАЛА
18 вересня 2024 року
м. Київ
справа № 703/1773/21
провадження № 61-10548ск24
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26 лютого 2024 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 19 червня 2024 року
у справі за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Вікторія» про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками шляхом їх повернення з незаконного володіння та скасування записів про державну реєстрацію права,
В С Т А Н О В И В:
19 липня 2024 року представник ОСОБА_1 - Ткач В. В. засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26 лютого 2024 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 19 червня 2024 року.
У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Ухвалою Верхового Суду від 12 серпня 2024 року касаційну скаргу 
ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме надати копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, подати нову редакцію касаційної скарги та її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, із зазначенням конкретної (конкретних) підстави (підстав) касаційного оскарження відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України та її (їх) належним обґрунтуванням та сплатити судовий збір.
Вимоги ухвали Верховного Суду від 12 серпня 2024 року заявник виконала частково.
ОСОБА_1 подала до Верховного Суду клопотання про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги.
В обґрунтування клопотання зазначила, що розмір судового збору перевищує 
5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік. 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з оглядуна наступне.
Як вбачається з матеріалів касаційного провадження, Верховним Судом складено акт від 16 вересня 2024 року № 900 про те, що під час розкриття конверта, отриманого від представника ОСОБА_1 - адвоката 
Ткач В. В. виявлено відсутність документів, зазначених у додатках до клопотання про зменшення розміру судового збору у справі № 703/1773/21.
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких 
умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить 
від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження                       № К/9901/14384/18).
Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). 
В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі 
№ 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних 
осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.
Верховний Суд вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання про зменшення розміру сплати судового збору, оскільки заявник не надала доказів, що підтверджують її доходи за 2023 рік.
Належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища заявником до матеріалів касаційного провадження не надано. Таким чином, наведені ОСОБА_1 у клопотанні доводи не дають достатніх підстав для зменшення розміру судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
Особа, яка подає заяву про зменшення розміру судового збору, з урахуванням вимог статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази (наприклад, довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду касаційної скарги, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка з органу Пенсійного фонду України, тощо) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі.
Таким чином, заявнику необхідно надати належні документи на підтвердження права на зменшення розміру судового збору або сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. 
У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Позивач звернувся до суду з позовом у червні 2021 року. Позов містить дві вимоги немайнового характеру.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2021 року становить 2 270,00 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»).
За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється ставка судового збору, що дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.
З огляду на зазначене, за подання касаційної скарги у цій справі 
заявниці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3 632, 00 грн 
((908 грн + 908 грн) х 200 %).
Заявник при подачі касаційної скарги сплатила судовий збір у розмірі 
1 816, 00 грн, а тому з огляду на зазначене вище, останній необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 816, 00 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) -37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав продовження строку для усунення вказаного вище недоліку касаційної скарги.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги.
Продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26 лютого 2024 року та постанову Черкаського апеляційного суду 
від 19 червня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                 В. М. Ігнатенко