КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

	

Головуючий у суді першої інстанції  Аббасова Н.В.  
Єдиний унікальний номер справи №  761/25860/23
Апеляційне провадження №22ц /824/12957 /2024
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М    У К Р А Ї Н И
 
29 серпня  2024року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 головуючого           - Мережко М.В.,
суддів                       -Поліщук Н.В., Соколової В.В.,
            секретар                   - Олешко Л.Ю. 
Розглянув  у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за  апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського  районного суду м. Києва від  30 квітня 2024 року про призначення  судової будівельно-технічної експертизи у справі  за позовом ОСОБА_1   до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.
Заслухав доповідь судді апеляційного суду , дослідив матеріали справи, перевірив доводи апеляційної скарги, -
В с т а н о в и в :
 
У липні 2023 року  позивачка звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва із даним позовом.
Ухвалою суду від 06 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст. 274 ЦПК України.
 На адресу суду 19 лютого 2024 року  надійшло клопотання представника відповідача про призначення у даній цивільній справі судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити питання  щодо визначення розміру шкоди, завданого власнику квартири за адресою :  АДРЕСА_1   внаслідок залиття, яке відбулось 19 липня 2022 року . Проведення експертизи просив доручити експертам ТОВ «Науково-дослідна лабораторія судових експертиз» (м.Київ, пров. Киянівський, 3-7 корпус 1, офіс 213).
Клопотання мотивоване тим, що оскільки предметом розгляду даної справи є зокрема визначення розміру матеріального збитку завданого внаслідок залиття квартири, а між сторонами існує спір з цього приводу, тому для визначення дійсного розміру матеріального збитку необхідно призначити судову експертизу.
Представник позивачки в підготовчому судовому засіданні заперечувала проти призначення експертизи, однак, у разі її призначення просила поставити на вирішення експерта питання щодо вартості відновлювального ремонту квартири за адресою:  АДРЕСА_1    внаслідок залиття, яке відбулось 19 липня 2022 року  станом на дату оцінки. Проведення експертизи доручити експертам ТОВ «Український центр судових експертиз». Окрім цього, у разі призначення експертизи представник позивачки просила допустити проведення судової будівельно-технічної експертизи на підставі матеріалів даної цивільної справи, оскільки на даний час пошкодження квартири усунуті.
Представник відповідача подане ним клопотання підтримав, зазначивши що запропоноване представником позивачки питання не відповідає заявленим позовним вимогам.
Ухвалою Шевченківського   районного   суду   м. Києва      від  30 квітня   2024 року клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено.
Призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «Український центр судових експертиз» (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 39, оф.426).
На розгляд експертів поставлено наступне питання:
- Який розмір шкоди завданий власнику квартири за адресою:  АДРЕСА_1     внаслідок залиття, яке відбулось 19 липня2022 року ?
Попереджено експертів про кримінальну відповідальність, згідно зі ст.ст. 384, 385 КК України.
Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 . 
В розпорядження експерта надано цивільну справу № 761/25860/23.
Допустити проведення судової будівельно-технічної експертизи на підставі матеріалів справи № 761/25860/23.
Провадження у справі зупинено до проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Не погоджуючись з ухвалою суду,  позивачка   ОСОБА_1   подала апеляційну скаргу, просив ухвалу змінити, поставити на вирішення перед експертами наступні питання: 
 Яка вартість відновлювального  ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_1   внаслідок залиття яке відбулось 19 липня 2022 року  станом на дату оцінки ?
Який розмір шкоди завданий власнику квартири за адресою:  АДРЕСА_1 внаслідок залиття яке відбулось 19 липня 2022 року.
В іншій частині ухвалу залишити без змін .
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_2 зазначив що ухвала  постановлена з дотриманням  норм закону  і підстави для іі скасування відсутні.
Відповідно до  ст. 44  ЦПК України,  особи , які  беруть участь у справі  зобов`язані  добросовісно  здійснювати свої процесуальні  права і виконувати  процесуальні обов`язки.
   Відповідно до ст.ст 128-131 ЦПК України  сторони  були своєчасно     повідомлені про день та час розгляду справи на   29 серпня 2024 року за адресами , які були зазначені в матеріалах справи.  Заяв щодо зміни  місця проживання  або місцезнаходження від   сторін не надходило.  
 Представниця  позивачки  адвокат  Капля А.С.  приймала участь у розгляді справи в суді апеляційної інстанції. 
 Відповідно до ст. 372 ЦПК  України  суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
  Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
 Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.  Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України  суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності
Відповідно до ст. 12 ЦПК України   цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.  Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:
1) керує ходом судового процесу;
2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;
3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;
4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;
5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Апеляційна скарга  не   підлягає  задоволенню  з таких підстав.   
Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).
Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності..   
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
 Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.
     Відповідно до ст. 104 ЦПК України   про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Як встановлено в судовому засіданні, предметом позову є   стягнення шкоди завданої внаслідок залиття квартири .
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.
Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
Виходячи із предмету спору, оскільки позивачкою  пред`явлено позов до відповідача про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, суд прийшов  до обгрунтованого  висновку, що клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню, оскільки встановлення розміру матеріального збитку завданого власнику квартири внаслідок залиття, має суттєве значення для розгляду спору по суті,  та для з`ясування цих обставин потрібні спеціальні знання в будівельно-технічній галузі.
Відповідно до частин 4, 5 статті 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
При призначені експертизи, суд вважав за необхідне поставити перед експертом питання щодо розміру завданої матеріальної шкоди власнику квартири внаслідок залиття, яке визначено відповідно до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз.
Відповідно до частини третьої статі 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд, з урахуванням обставин справи, має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Вирішуючи питання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу», доручив проведення даного виду експертизи експертам ТОВ «Український центр судових експертиз».
Згідно з ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за наявності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до  правильного висновку про необхідність  призначення  експертизи для вирішення  питання , яке пов`язане з визначенням розміру  завданої  шкоди  оскільки це необхідно  для правильного вирішення спору по суті та винесення законного і обґрунтованого рішення.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
Доводи апеляційної скарги, що суд призначив експертизу у справі без врахування питань які просила поставити  позивачка, і просить про них в апеляційній скарзі, є безпідставними, з огляду на їх подібність. Крім того, позивачка не позбавлена можливості  заявити клопотання  про призначення експертизи.  
 Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.  Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.  
    Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. 
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.  
  Статтею 44 ЦПК України визначено , що  зловживання  процесуальними правами є неприпустимим .   
З огляду на вимоги  процесуального законодавства , у позивача і відповідача права є рівними, а відтак  положення щодо  готовності брати  участь у всіх етапах розгляду  справи має і відповідач .
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України"). 
Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, які потребують спеціальних знань, тобто тих, які виходять за межі знань осіб, які беруть участь у справі, та судді, котрий розглядає справу.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.
 Враховуючи, що  відповідач   подав заяву про призначення експертизи  з огляду на необхідність визначення матеріальної шкоди завданої залиттям квартири і для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання  у  сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та  від вирішення питання, поставленого експерту залежить  вирішення  спору по суті, а відтак  висновок суду про призначення експертизи є цілком  обґрунтованим.
Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали  суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги  та вимог, заявлених у суді першої інстанції  відповідно до вимог ст. 367  ЦПК України ,колегія суддів вважає, що   ухвала  суду постановлена з  дотриманням  норм процесуального  законодавства , підстави для її скасування відсутні
Керуючись ст.ст. 365, 367,369,374,375,381 - 384     ЦПК України, суд, -                                        
 
                                               П о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1   залишити без задоволення.    
Ухвалу  Шевченківського  районного  суду  м. Києва    від  30 квітня   2024 року залишити без змін.
Постанова  суду апеляційної інстанції набирає законної сили з  дня її прийняття.
Постанова відповідно до п. 2 ч.1 ст. 389  ЦПК України  не підлягає оскарженню в касаційному порядку.
Повний текст постанови складено 04 вересня 2024 року.
 
Головуючий:                                                                                   М.В. Мережко
 
Судді:                                                                                               Н.В. Поліщук
 
                                                                                                          В.В. Соколова