УХВАЛА

24 липня 2024 року
м. Київ

справа №320/27096/23
адміністративне провадження №К/990/26356/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Юрченко В.П.,
суддів: Гімона М.М.,  Васильєвої І.А., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі №320/27096/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК-Профітекс" до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

          Товариство з обмеженою відповідальністю «ТК-ПРОФІТЕКС» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача від 22.03.2023 № 218300411.
          Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26.01.2024 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
          Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ТК-ПРОФІТЕКС» задоволено. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.01.2024 скасовано та ухвалено нове рішення, яким адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК-ПРОФІТЕКС» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення  задоволено.
           08.07.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі № 320/27096/23. 
          При вирішенні питання щодо відкриття касаційного провадження, суд зазначає наступне.
          Згідно із частиною першою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
          Оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції ухвалене та набрало законної сили 21.05.2024, повний текст складено цієї ж дати. Тобто, скаржником пропущено процесуальний строк касаційного оскарження судових рішень.
          Натомість, податковим орагном не порушується питання про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення у даній справі.
          Суд звертає увагу податкового органу на те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
          Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
          Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.
          Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
          Згідно з частиною третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави вказані нею у заяві визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
          Окрім цього, відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору. 
          Проте скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав, заявивши клопотання про відстрочення сплати судового збору.
          Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
          Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
          У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень.
          Отже, для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір.
          Заявляючи відповідне клопотання, податковий орган не наводить обгрунтованих підстав та не надає жодних доказів на підтвердження рівня майнового стану ГУ ДПС що, відповідно, унеможливлює вирішення заявленого клопотання станом на цей день.
          Крім того, скаржник не наводить причин (за наданням доказів на їх підтвердження), які унеможливлювали сплату судового збору в межах строку, встановленого для касаційного оскарження судового рішення.
          Згідно з частиною другою статті 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху поставляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
          Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з 01.01.2024 - не більше 60560 грн). 
          Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI (у редакції чинній на день подання позову до суду) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684 грн) і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (26840 грн).
          Позов у цій справі заявлено юридичною особою у 2023 році, який містить вимоги майнового характеру на загальну суму 2138941,08 грн, відповідно, сплаті за подання позовної заяви підлягав судовий збір в сумі 26840 грн.
          Отже, сума судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 53680 грн (26840 грн х 200 %).
          Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:
Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783
Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007
Код класифікації доходів бюджету - 22030102
Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)
Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
          Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. 
          Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути виявлені недоліки.
          На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 КАС України, 

УХВАЛИВ:

          Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління у м. Києві про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.
          Касаційну скаргу  Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі № 320/27096/23 -  залишити без руху.
          Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме надання платіжного документа про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі, встановленому Законом № 3674-VI та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.
          Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
          Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко
М.М. Гімон 
 І.А. Васильєва ,
Судді Верховного Суду