ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" липня 2024 р.                                     Справа №911/1102/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сітайло Л.Г.
суддів:            Шапрана  В.В. 
          Шаптали  Є.Ю. 

секретар судового засідання - Ярітенко О.В.
представники сторін:
від позивача: Остапенко С.Л.
від відповідача: Гавкалюк В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго"
на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 (повний текст складено 31.07.2023)
у справі №911/1102/23 (суддя Гребенюк Т.Д.)
за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"
до Публічного акціонерного товариства "Центренерго"
про стягнення коштів,
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог
Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПАТ "НЕК "Укренерго") звернулося до Господарського суду Київської області з позовом про стягнення з Публічного акціонерного товариства "Центренерго" (далі - ПАТ "Центренерго") заборгованості у розмірі                            316 850 609,41 грн, з яких: 231 473 338,65 грн - основний борг, 16 513 327,55 грн - штраф, 45 039 947,15 грн - пеня, 3 643 442,94 грн - три проценти річних,                     20 180 553,63 грн - інфляційні втрати.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не в повному обсязі виконано умови договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 26.06.2019 №0423-03015, внаслідок чого за ним утворилась заборгованість у розмірі 231 473 338,65 грн. Крім того, за порушення умов договору, позивач нарахував відповідачу 16 513 327,55 грн штрафу,                    45 039 947,15 грн пені, 3 643 442,94 грн трьох процентів річних, 20 180 553,63 грн інфляційних втрат.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення
Рішенням Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 позов задоволено частково.
Стягнуто з ПАТ "Центренерго" на користь ПАТ "НЕК "Укренерго"                 225 668 241,16 грн боргу, 20 180 553,63 грн інфляційних втрат, 3 643 442,94 грн трьох процентів річних, 45 039 947,15 грн пені, 16 513 327,55 грн штрафу,                 939 400,00 грн судового збору. Відмовлено у задоволенні позовних вимог в частині стягнення 5 805 097,49 грн боргу.
Ухвалюючи вказане рішення суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем докази на підтвердження факту надання послуг, з урахуванням специфіки послуги як об`єкту цивільних правовідносин у своїй сукупності є належними, допустимими та достатніми для твердження, що послуги надавалися, в той час як заперечення відповідачем факту надання послуг не має під собою достатнього фактичного та правового підґрунтя, у зв`язку з чим позовні вимоги щодо стягнення основного боргу у сумі 225 668 241,16 грн обґрунтовані та підлягають задоволенню. При цьому, місцевий господарський суд дійшов висновку, що оскільки відповідач прострочив виконання зобов`язання по оплаті наданих послуг, з нього на користь позивача, на підставі статті 625 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), підлягає стягненню 3 643 442,94 грн трьох процентів річних та 20 180 553,63 грн інфляційних втрат, за період листопад 2019 року, квітень 2020 року, січень              2022 року - лютий 2023 року, які нараховані позивачем відповідно до вимог закону та умов договору. Також, здійснивши перевірку пені, нарахованої позивачем на загальну суму заборгованості за кожен день прострочення грошових зобов`язань, судом першої інстанції встановлено, що розрахунок є арифметично вірним, у зв`язку з чим вимоги про стягнення пені у сумі 45 039 947,15 грн обґрунтовані, доведені та підлягають задоволенню. Крім того, місцевий господарський суд дійшов висновку, що заявлена позивачем вимога щодо стягнення з відповідача штрафу підтверджена матеріалами справи, відповідачем не спростована та підлягає задоволенню в сумі       16 513 327,55 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів
Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, ПАТ "Центренерго" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 та ухвалити нове рішення про відмову в позові.
В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги ПАТ "Центренерго" посилається на те, що рішення суду першої інстанції ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права, порушенням норм процесуального права, що призвело до ухвалення неправильного рішення. Також місцевим господарським судом недоведено обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.
Так, в апеляційній скарзі відповідач стверджує, що суд першої інстанції задовольнив позов без доведення існування боргу первинними документами; стягнув штраф та пеню на підставі частини 2 статті 231 Господарського кодексу України (далі - ГК України), яка стосується лише санкцій щодо негрошових зобов`язань; не застосував постанову НКРЕКП від 25.02.2022 №332; безпідставно стягнув пеню за період понад 6 місяців.
Крім того, в прохальній частині апеляційної скарги міститься клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.08.2023 апеляційну скаргу ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Владимиренко С.В., Шаптала Є.Ю.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2023 витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/1102/23. Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №911/1102/23.
24.08.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №911/1102/23.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.08.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23. Справу №911/1102/23 призначено до розгляду на 18.09.2023. Сторонам встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень, клопотань та письмових пояснень до 13.09.2023.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.09.2023 зупинено провадження у справі №911/1102/23 до прийняття Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду рішення у справі №911/1359/22.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2024 поновлено апеляційне провадження у справі №911/1102/23. Розгляд апеляційної скарги ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 призначено на 20.06.2024.
У зв`язку з перебуванням судді Сітайло Л.Г. (головуючий суддя (суддя-доповідач) на лікарняному з 17.06.2024 до 30.06.2024, судове засідання призначене на 20.06.2024, не відбулося.
Крім того, суддя Сітайло Л.Г. перебувала з 01.07.2024 до 14.07.2024 у відпустці.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024, у зв`язку з відпусткою судді Владимиренко С.В., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), з 27.06.2024 до 19.07.2024 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2024 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Сітайло Л. Г., судді: Шапран В.В.,       Шаптала Є.Ю.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.07.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Шаптала Є.Ю. Розгляд апеляційної скарги ПАТ "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 призначено на 25.07.2024.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу
18.09.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив ПАТ "НЕК "Укренерго" на апеляційну скаргу, в якому останнє просить суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги ПАТ "Центренерго", а рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 залишити без змін.
Так, у відзиві позивач зазначає, що посилання відповідача на начебто недоведеність позовних вимог в частині стягнення основного боргу є безпідставним. Позивачем надано належні, допустимі, достовірні та вірогідні докази на підтвердження позовних вимог. В свою чергу, відповідач не надав жодного доказу на спростування правової позиції позивача. Враховуючи вимоги процесуального законодавства, належними та допустимими доказами, які підтверджують факт заборгованості боржника, мають бути первинні документи, в даному випадку акти надання послуги та акти коригування до актів надання послуги, належним чином засвідчені копії яких долучені до матеріалів справи.
ПАТ "НЕК "Укренерго" звертає увагу на той факт, що незважаючи на повне невизнання відповідачем позовних вимог, 24.08.2022 він здійснив перерахування коштів у сумі 35 883 202,52 грн на рахунок позивача. А вже після закриття підготовчого провадження відповідач здійснив часткову оплату основного боргу на суму 5 805 097,47.
Також, позивач зазначає, що він правомірно здійснив нарахування штрафу у розмірі 7% від суми боргу за актами надання послуг, по яких допущено прострочення оплати у строк понад один місяць, а суд першої інстанції правомірно його стягнув. Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість та доведеність вимог зі стягнення пені у сумі 45 039 947,15 грн. Місцевий господарський суд в оскаржуваному рішенні також правильно тлумачив положення постанови НКРЕКП №332, відхиливши твердження відповідача щодо обов`язкового її застосування у спірних правовідносинах. У рішенні суду першої інстанції докладно висвітлено підстави для стягнення трьох процентів річних та інфляційних втрат, а також підстави відхилень твердження відповідача.
Також, позивач зазначає, що в апеляційній скарзі не вказано, які саме порушення допущено останнім у розрахунках інфляційних втрат. Скаржник не конкретизує їх, не підтверджує свою позицію доказами, а лише наводить матеріали судової практики та стверджує про не врахування їх позивачем при здійсненні розрахунків. 
Крім того, позивач заперечує проти задоволення клопотання про призначення експертизи з огляду на його безпідставність.

Заяви та клопотання учасників справи з процесуальних питань, результати їх вирішення
Розглянувши в судовому засіданні 26.07.2024 клопотання відповідача про призначення судової економічної експертизи, колегія суддів зазначає наступне.
Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.
Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (частини 1-3 статті 98 Господарського процесуального кодексу України).
Частиною 1 статті 99 ГПК України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
Із сукупності наведених норм вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.
Колегія суддів зазначає, що наявні матеріали справи не потребують спеціальних знань для повного, об`єктивного розгляду справи, у зв`язку з чим, дійшла висновку про необґрунтованість клопотання про призначення судової експертизи.
При цьому, слід зауважити, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової економічної експертизи у справі №911/1102/23.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання
У судове засідання 26.07.2024 з`явилися представники сторін.
Представник відповідача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив її задовольнити. Рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 скасувати та ухвалити нове рішення, якім відмовити у задоволенні позову.
Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції
26.06.2019 між Державним підприємством "Національна енергетична компанія "Укренерго", яке в подальшому перетворено на ПАТ "НЕК "Укренерго" (виконавець) та ПАТ "Центренерго" (користувач) укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативо-технологічного) управління №0423-03015, за умовами якого виконавець зобов`язується надавати послуги з диспечерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами користувача у складі об`єднаної енергетичної системи ОЕС України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема, безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (далі - Послуга).
Згідно з пунктом 2.1 договору оплата послуг здійснюється за тарифом, який визначається регулятором відповідно до затвердженої ним методики та оприлюднюється виконавцем на своєму офіційному вебсайті https://ua.energy/. Тариф застосовується з дати прийняття, якщо більш пізній термін не визначено в документі, яким затверджено тариф.
Відповідно до пункту 2.4 договору розрахунок за надані послуги за поточний розрахунковий період згідно з нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця - 35% вартості послуги; до 20 числа розрахункового місяця - 35% вартості послуги; до останнього банківського дня календарного    місяця - 30% вартості послуги.
Виконавець надає користувачу акт надання послуг до 04 числа місяця, наступного за розрахунковим (пункт 2.5 договору).
За умовами пункту 2.7 договору оплата рахунків здійснюється на підставі рахунків, наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком", за умови наявності електронного підпису тієї особи, яка уповноважена підписувати документи в електронному вигляді, у порядку, визначеному законодавством.
Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2019. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 12.1 договору).
26.06.2019 між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ПАТ "Центренерго" укладено додаткову угоду до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 26.06.2019 №0423-03015, у якій сторони дійшли згоди внести зміни до договору, у разі внесення змін до нормативно правових актів протягом 1 (одного) місяця від дати запровадження таких змін в нормативно-правових актах (Закону України "Про ринок електричної енергії" та/або у випадку внесення змін у договір між членами оптового ринку України щодо закупівлі втрат електричної енергії в магістральних та міждержавних електромережах ДП "НЕК "Укренерго").
10.11.2021 між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ПАТ "Центренерго" укладено додаткову угоду №2 до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 26.06.2019 №0423-03015.
Згідно з пунктом 2.7 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3 банківських днів з дати отримання та на підставі акта надання Послуги. Акт надання Послуги ОСП надається користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступних за розрахунковим. Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), адміністратором комерційного обліку (далі - АКО). Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в "Системі управління ринком" (далі - Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у двох примірниках ОСП направляє користувачу. Користувач здійснює підписання акта коригування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акта ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості Послуги, користувач здійснює протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.
За умовами пункту 2.8 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, користувач має повернути погоджений та оформлений належним чином (підписаний та скріплений печаткою) один примірник акта надання Послуги протягом 5 календарних днів з дати отримання. У разі неотримання ОСП у зазначений термін підписаного користувачем акта надання Послуги або заперечень щодо прийняття послуг такий акт вважається погодженим, а послуги - прийнятими користувачем. При цьому, примірник акта надання Послуги повертається ОСП не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим.
Відповідно до пункту 10.5 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, акти надання/коригування Послуг, акти звірки розрахунків, рахунки, повідомлення про планові обсяги та будь-які інші повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому договорі.
Пунктом 12.1 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2021. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.
Згідно з пунктом 7 розділу 14 додаткової угоди №2 від 10.11.2021 до договору, умови даної додаткової угоди поширюються на взаємовідносини сторін, які виникли до її укладення з 08.02.2020, відповідно до статті 631 ЦК України.
19.09.2022 між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ПАТ "Центренерго" укладено додаткову угоду до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 26.06.2019 №0423-03015.
За змістом пункту 2.7 договору, в редакції додаткової угоди від 19.09.2022, користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком" або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються АКО. Акти приймання-передачі Послуги направляються користувачам 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплату вартості Послуги, після коригування обсягів, користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання Послуги (включно). Акти надання Послуги та акти коригування до актів надання Послуги у відповідному рахунковому періоді виконавець направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.
Відповідно до пункту 10.4 договору, в редакції додаткової угоди від 19.09.2022, акти надання послуг, акти коригування до актів надання Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, рахунки та будь-які повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною у цьому договорі.
Пунктом 12.1 договору, в редакції Додаткової угоди від 19.09.2022, передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2022. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.
27.03.2023 між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ПАТ "Центренерго" укладено додаткову угоду до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 26.06.2019 №0423-03015.
Згідно з пунктом 2.7 договору, в редакції додаткової угоди від 27.03.2023, користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком" або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються АКО. Акти приймання-передачі Послуги направляються користувачам 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплату вартості Послуги, після коригування обсягів, користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання Послуги (включно). Акти надання Послуги та акти коригування до актів надання Послуги у відповідному рахунковому періоді виконавець направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.
Відповідно до пункту 10.4 договору, в редакції додаткової угоду від 27.03.2023, акти надання послуг, акти коригування до актів надання Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, рахунки та будь-які повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною у цьому договорі.
За умовами пункту 10.7 договору рахунки, акти надання послуги, акти коригування до актів надання послуги, акти звірки розрахунків та повідомлення вважаються отриманими стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачу, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу "доставлено" у сервісі.
Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, породжує права та обов`язки для сторін та визнається рівнозначним документом ідентичним документу, який міг би бути створений однією зі сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.
Пунктом 12.1 договору, в редакції додаткової угоди від 27.03.2023, передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2023. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.
Так, в межах вказаних договірних правовідносин ПАТ "Центренерго" направлено позивачу листи з зазначенням планових обсягів надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з січня 2022 року до грудня 2023 року, про що свідчать заявки від 22.12.2021 №24/74347, від 15.06.2022 №24/1392, від 31.08.2022 №24/2109, від 08.12.2022 №24/3070.
Також, на виконання умов договору, позивачем складено та направлено відповідачу наступні акти (за спірний період), зокрема:
- акт надання послуги від 30.11.2019 за листопад 2019 року на суму                        6 902 248,16 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 715407,148МВт*год), до якого складено акт коригування від 18.05.2020 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (715416,974МВт*год), за яким загальна вартість наданих за листопад 2019 року послуг становить 6 902 342,96 грн, які скріплено підписами сторін. Акт коригування від 18.05.2020 отриманий відповідачем 30.05.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу №0103272244190;
- акт надання послуги від 30.04.2020 за квітень 2020 року на суму                          6 376 152,55 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 519 399,849 МВт*год), до якого складено акт коригування від 02.11.2020 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (519 426,605МВт*год), за яким загальна вартість наданих за квітень 2020 року послуг становить 6 376 481,00 грн, які було скріплено підписами сторін. Акт надання послуги за квітень 2020 року отримано відповідачем 13.05.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу №0103273344199;
- акт надання послуги від 31.01.2022 за січень 2022 року на суму                            44 260 071,29 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 593 648,684 МВт*год), який скріплено підписами сторін. Вказаний акт направлено відповідачеві засобами поштового зв`язку, про що свідчить список відправлень від 11.02.2022. До цього акта складено акт коригування від 29.06.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (593645,574 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за січень 2022 року послуг становить 44 259 839,41 грн, вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за січень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 14 437 435,55 грн;
- акт надання послуги від 28.02.2022 за лютий 2022 року на суму                           27 252 548,10 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 365531,253 МВт*год), який підписаний відповідачем за допомогою кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису. До цього акта складено акт коригування від 27.07.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (365513,932 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за лютий 2022 року послуг становить                              27 251 256,72 грн. Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за лютий 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу)                        41 688 501,99 грн;
- акт надання послуги від 31.03.2022 за березень 2022 року на суму                    25 060 401,52 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 336128,568 МВт*год), до якого складено акт коригування від 18.08.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (336155,394 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за березень 2022 року послуг становить 25 062 401,56 грн. Вказані акти розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за березень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 66 749 221,21 грн;
- акт надання послуги від 30.04.2022 за квітень 2022 року на суму                       12 739 072,52 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 170865,826 МВт*год). Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. До цього акта складено акт коригування від 20.09.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (170842,065 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за квітень 2022 року послуг становить 12 737 301,00 грн, який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за квітень       2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 79 488 293,73 грн;
- акт надання послуги від 31.05.2022 за травень 2022 року на суму                      10 539 367,52 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 141361,762 МВт*год). Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System)), проте не підписано відповідачем. До цього акта складено акт коригування від 20.10.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (141368,822 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за травень 2022 року послуг становить 10 539 893,89 грн, який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за травень       2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 90 028 385,33 грн;
- акт надання послуги від 30.06.2022 за червень 2022 року на суму                         10 716 969,84 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 143743,895 МВт*год). Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. До цього акта складено акт коригування від 30.06.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (143735,454 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за червень 2022 року послуг становить 10 716 340,51 грн, який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за червень      2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 100 745 402,78 грн;
- акт надання послуги від 31.07.2022 за липень 2022 року на суму                         5 202 842,52 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 69784,357 МВт*год), до якого складено акт коригування від 29.11.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (69734,611 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за липень 2022 року послуг становить 5 199 133,66 грн. Вказані акти розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за липень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 105 946 953,92 грн;
- акт надання послуги від 31.08.2022 за серпень 2022 року на суму                       5 065 847,06 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 67946,873 МВт*год), який підписаний сторонами про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. До цього акта складено акт коригування від 21.12.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (67992,620 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за серпень 2022 року послуг становить 5 069 257,78 грн, який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за серпень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 75 131 598,50 грн;
- акт надання послуги від 30.09.2022 за вересень 2022 року на суму                      18 717 396,76 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 251051,515 МВт*год), який підписаний сторонами, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. До цього акта складено акт коригування від 30.12.2022 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (251101,553 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за вересень 2022 року послуг становить 18 721 127,39 грн. Вказані акти розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System) та підписано сторонами, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за вересень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 93 847 223,74 грн;
- акт надання послуги від 31.10.2022 за жовтень 2022 року на суму                     22 426 823,47 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 300805,079 МВт*год), який скріплено підписами сторін про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. До цього акта складено акт коригування від 21.02.2023 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (300835,549 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за жовтень 2022 року послуг становить 22 429 095,19 грн, вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за жовтень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 116 274 573,58 грн;
- акт надання послуги від 30.11.2022 за листопад 2022 року на суму                   31 568 995,45 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 423426,625 МВт*год). До цього акта складено акт коригування від 17.03.2023 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (423 414,695 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за листопад 2022 року послуг становить 31 568 106,00 грн. Вказані акти розміщені у Системі управління ринком (платформа Market Management System), які скріплені підписами сторін про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за листопад 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 147 839 230,84 грн;
- акт надання послуги від 31.12.2022 за грудень 2022 року на суму                     13 008 086,15 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 174 474,035 МВт*год), який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. До цього акта складено акт коригування від 30.03.2023 з підстав зміни фактичних обсягів переданої електроенергії (174490,689 МВт*год), за яким загальна вартість наданих за грудень 2022 року послуг становить 13 009 327,81 грн. Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System) та підписано сторонами, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 12.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за грудень 2022 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 160 854 458,34 грн;
- акт надання послуги від 31.01.2023 за січень 2023 року на суму                        39 158 099,80 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 477910,806 МВт*год, який скріплено підписами сторін, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.04.2023. Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System). Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за січень 2023 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 200 012 558,14 грн;
- акт надання послуги від 28.02.2023 за лютий 2023 року на суму                        31 459 398,24 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 383 950,867 МВт*год). Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System), проте не підписано відповідачем. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за лютий 2023 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 231 474 228,10 грн;
- акт надання послуги від 31.03.2023 за березень 2023 року на суму                   17 439 148,20 грн (фактичний обсяг переданої електроенергії 212838,657 МВт*год). Вказаний акт розміщено у Системі управління ринком (платформа Market Management System) та підписано сторонами, про що свідчать протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 12.04.2023. Також, позивачем виставлено рахунок за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за березень 2023 року на суму (з урахуванням наявного боргу) 248 913 728,51 грн;
На підтвердження факту надання послуг, позивач також надає витяг з оперативного журналу, з якого вбачається, що диспетчери НЕК "Укренерго" надавали диспетчерські команди оперативному персоналу Зміївської ТЕС та Трипільської ТЕС ПАТ "Центренерго" у період з березня 2022 року до грудня        2022 року (зокрема щодо зменшення навантаження, включення в мережу, розвантаження, тощо).
Крім того, на підтвердження факту надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління позивач надає список заявок та розширену інформація "Укренерго" щодо їх опрацювання. Так, з означеного доказу вбачається надання оперативно-технологічних команд/заявок на проведення різного роду робіт по Зміївській та Трипільській ТЕС (зокрема, щодо продовження заявок на поточний ремонт, усунення несправностей, усунення стороннього шуму на поверхнях нагріву котла, виведення в консервацію блоку, аварійне відключення блоку тощо.
Звертаючись до суду з даним позовом, ПАТ "Центренерго" стверджує, що розрахунок за надані послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, згідно з договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.2019 №0503-03041, здійснило частково на суму 598 242 156,09 грн, у зв`язку з чим за ПАТ "Центренерго", станом на дату подання позову, обліковувався борг в сумі 231 473 338,65 грн.
Разом із тим, після відкриття провадження у справі ПАТ "Центренерго", відповідно до платіжної інструкції від 29.06.2023 №1808, перераховано ПАТ "НЕК "Укренерго" кошти у сумі 5 805 097,49 грн із призначенням платежу "опл. за посл. з дисп. упр. (доплата за лютий 2022) дог№0423-03015 26.06.2019, згідно         рах№0423-03015 06/06/2023 від 06.06.2023, в т.ч. ПДВ 967516,25 грн.".

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи
Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.
Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище регулює Закон України "Про ринок електричної енергії".
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.
Пунктом 18 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що диспетчерським управлінням є - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.
За змістом частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За приписами статей 11, 509 ЦК України зобов`язання виникають, зокрема, з договору.
Статтею 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Як вірно встановлено місцевим господарським судом, за своїм змістом та правовою природою укладений між сторонами договір є договором надання послуг.
Згідно з частиною 1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до частини 1 статті 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 ЦК України).
Статтею 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.
Згідно з статтями 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
За приписами статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
В укладеному договорі сторонами погоджено такий порядок та строки виконання зобов`язань з оплати отриманих послуг.
Відповідно до пункту 2.7 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3 банківських днів з дати отримання та на підставі акта надання Послуги. Акт надання Послуги ОСП надається користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступних за розрахунковим. Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), АКО. Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в "Системі управління ринком", що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у двох примірниках ОСП направляє користувачу. Користувач здійснює підписання акта коригування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акта ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості Послуги, користувач здійснює протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.
Згідно з пунктом 2.8 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, користувач має повернути погоджений та оформлений належним чином (підписаний та скріплений печаткою) один примірник акта надання Послуги протягом 5 календарних днів з дати отримання. У разі неотримання ОСП у зазначений термін підписаного користувачем акта надання Послуги або заперечень щодо прийняття послуг такий акт вважається погодженим, а послуги - прийнятими користувачем. При цьому, примірник акта надання Послуги повертається ОСП не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим.
За умовами пункту 10.5 договору, в редакції додаткової угоди №2 від 10.11.2021, акти надання/коригування Послуг, акти звірки розрахунків, рахунки, повідомлення про планові обсяги та будь-які інші повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому договорі.
Сформовані акти про надання послуг, рахунки та будь-які інші документи, якими сторони здійснюють обмін у процесі виконання цього договору, можуть надаватися сторонами в електронному вигляді за допомогою Сервісу (пункт 10.6 договору).
За змістом пункту 2.7 договору, в редакції додаткової угоду від 19.09.2022, користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком" або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу) з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються АКО. Акти приймання-передачі Послуги направляються користувачам 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплату вартості Послуги, після коригування обсягів, користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання Послуги (включно). Акти надання Послуги та акти коригування до актів надання Послуги у відповідному рахунковому періоді виконавець направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.
Відповідно до пункту 10.4 договору, в редакції додаткової угоди від 19.09.2022, акти надання послуг, акти коригування до актів надання Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, рахунки та будь-які повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною у цьому договорі.
Будь-які документи, що створюються/укладаються сторонами під час виконання договору (у тому числі акт надання Послуги або акт коригування до акта наданої Послуги), можуть бути підписані сторонами як у паперовій формі шляхом проставлення власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового нефункціонування Сервісу, про що виконавець зобов`язаний повідомити на своєму вебсайті, так і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом), за допомогою Сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та знаходиться в мережі Інтернет за посиланням: http://online.ua.energy/ (пункт 10.6 договору).
Згідно з пунктом 10.7 договору, в редакції додаткової угоди від 19.09.2022, рахунки, акти надання послуги, акти коригування до актів надання послуги, акти звірки розрахунків та повідомлення вважаються отриманими стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачу, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу "доставлено" у сервісі.
Отже, сторонами погоджено підстави для здійснення розрахунків - рахунки, акти надання Послуги, як надані виконавцем, так і самостійно сформовані користувачем в електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком", або отримані за допомогою сервісу електронного документообігу; порядок направлення однією стороною іншій документів, який передбачає декілька альтернативних варіантів - за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною у цьому договорі; та визначено, що документи вважаються отриманими у день особистого вручення, у день доставки кур`єром, а електронний документ, направлений через сервіс, - з часу набуття документом статусу "доставлено" у сервісі.
Як вірно встановлено місцевим господарським судом, наведені акти та рахунки на їх оплату надіслані ОСП в системі управління ринком (MMS) відповідачу. Дата відправлення документів (АСКОД онлайн відправлено) співпадає з датою доставлення цих документів до контрагента (АСКОД онлайн доставлено).
Акт коригування від 29.06.2022 до акта надання послуги за січень 2022 року від 31.01.2022 відправлено відповідачу - 30.06.2022 о 22:31:15, а доставлено - 30.06.2022 о 22:35:55.
Акт коригування від 27.07.2022 до акта надання послуги за лютий 2022 року від 28.02.2022 відправлено відповідачу - 28.07.2022 о 16:07:21, а доставлено - 28.07.2022 о 16:13:02.
Акт надання послуги від 31.03.2022 за березень 2022 року відправлено відповідачу - 10.04.2022 о 15:18:45, а доставлено - 10.04.2022 о 15:22:21.
Акт коригування від 18.08.2022 до акта надання послуги за березень 2022 року від 31.03.2022 відправлено відповідачу - 19.08.2022 о 14:42:53, а доставлено - 19.08.2022 о 14:46:49.
Акт надання послуги від 30.04.2022 за квітень 2022 року відправлено відповідачу - 10.05.2022 о 23:35:49, а доставлено - 10.05.2022 о 23:58:10.
Акт надання послуги від 31.05.2022 за травень 2022 року відправлено відповідачу - 10.06.2022 о 16:07:22, а доставлено - 10.06.2022 о 16:12:11.
Акт надання послуги від 30.06.2022 за червень 2022 року відправлено відповідачу - 09.07.2022 о 15:53:12, а доставлено - 09.07.2022 о 15:58:20.
Акт надання послуги від 31.07.2022 за липень 2022 року відправлено відповідачу - 10.08.2022 о 15:16:39, а доставлено - 10.08.2022 о 21:14:55.
Акт коригування від 29.11.2022 до акта надання послуги за липень 2022 року від 31.07.2022 відправлено відповідачу - 01.12.2022 об 11:04:59, а доставлено - 01.12.2022 об 11:21:35.
Акт коригування від 21.02.2023 до акта надання послуги за жовтень 2022 року від 31.10.2022 відправлено відповідачу - 21.02.2023 о 17:28:45, а доставлено - 21.02.2023 о 17:44:37.
Акт надання послуги від 28.02.2023 за лютий 2023 року відправлено відповідачу - 08.03.2023 о 15:24:14, а доставлено - 08.03.2023 о 16:15:38.
Місцевим господарським судом також встановлено, що позивачем використовувалися і інші передбачені договором способи направлення актів та актів-коригування, зокрема, рекомендованими листами.
Крім того, більшість з них були підписані відповідачем.
Деякі акти, в порушення положень пунктів 2.8 договору, в редакції від 10.11.2021 та від 19.09.2022, не підписані відповідачем (разом з тим матеріали справи не містять і заперечень щодо прийняття послуг за відповідними актами). Так, не підписані відповідачем: акт коригування від 29.06.2022 до акта надання послуги за січень 2022 року від 31.01.2022; акт коригування від 27.07.2022 до акта надання послуги за лютий 2022 року від 28.02.2022; акт надання послуги за березень            2022 року від 31.03.2022; акт коригування від 18.08.2022 до акта надання послуги за березень 2022 року від 31.03.2022; акт надання послуги за квітень 2022 року від 30.04.2022; акт надання послуги за травень 2022 року від 31.05.2022; акт надання послуги за червень 2022 року від 30.06.2022; акт надання послуги за липень            2022 року від 31.07.2022; акт коригування від 29.11.2022 до акта надання послуги за липень 2022 року від 31.07.2022; акт коригування від 21.02.2023 до акта надання послуги за жовтень 2022 року від 31.10.2022; акт надання послуги за лютий             2023 року від 28.02.2023.
Враховуючи факт направлення/отримання вказаних документів в системі управління ринком (MMS) та положення пункту 10.7 договору, в редакції від 19.09.2022 (електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу "доставлено" у сервісі), положення пункту 2.8 договору, в редакції від 10.11.2021 (акт вважається погодженим, а послуги - прийнятими користувачем, у разі неотримання ОСП протягом п`яти днів підписаного користувачем акта надання Послуги або заперечень щодо прийняття послуг), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність передбачених договором підстав і настання строку для здійснення розрахунків з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління відповідно до положень пункту 2.7 договору, в обох наведених редакціях.
Згідно з пунктом 1.4 розділу 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №309 "Про затвердження Кодексу системи передачі" оперативно-технологічне управління ОЕС України - це побудована за ієрархічною структурою система контролю параметрів та режимів роботи енергосистеми в цілому та обладнання кожного енергетичного об`єкта, що входить до її складу, у процесі виробництва, передачі, розподілу електричної енергії та зберігання енергії з метою управління цими процесами для підтримання заданих параметрів та режимів роботи шляхом реалізації комплексу дій, направлених на зміну технологічних режимів та/або оперативного стану обладнання енергооб`єктів, що складається з прийняття рішення, підготовки та надання оперативних команд та розпоряджень і контролю за їх виконанням.
Укладеним між позивачем та відповідачем договором передбачено надання послуги з диспечерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами користувача у складі об`єднаної енергетичної системи ОЕС України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема, безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки.
Специфіка послуги як об`єкта цивільних правовідносин полягає у тому, що послуга споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності (стаття 906 ЦК України).
Наявні в матеріалах справи і наведені вище докази, зокрема, акти надання послуги, акти коригування, витяги з оперативного журналу про надання диспетчерських команд оперативному персоналу Зміївської ТЕС та Трипільської ТЕС у період з березня 2022 року до грудня 2022 року, список заявок та розширену інформація щодо їх опрацювання, та й сам факт функціонування ОЕС свідчать, що відповідачем надавалися послуги з диспечерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами позивача.
Крім того, відповідач в ході розгляду справи не стверджував, що ці послуги надавалися неналежної якості або не у повному об`ємі; матеріали справи також не містять доказів, які б свідчили про претензії відповідача щодо виконання позивачем зобов`язань за договором про надання послуг, які б мали місце у спірний період. Навпаки, матеріали справи свідчать, що надані послуги сплачувалися. Так, зокрема, 29.06.2023, коли розгляд справи вже було призначено по суті, відповідачем перераховано позивачеві грошові кошти в сумі 5 805 097,49 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №1808.
Колегія суддів погоджується з місцевим господарським судом, що сам по собі факт непідписання відповідачем актів наданих послуг, за наявності інших доказів надання послуг (про що зазначено вище) та положень укладеного між сторонами договору щодо порядку оформлення наданих послуг, а також порядку їх оплати, не свідчать, що такі послуги не надавались.
Отже, надані позивачем докази на підтвердження факту надання послуг з урахуванням специфіки послуги як об`єкту цивільних правовідносин у своїй сукупності є належними, допустимими та достатніми для твердження, що послуги надавалися, в той час як заперечення відповідачем факту надання послуг не має під собою достатнього фактичного та правового підґрунтя.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України (частина 1 статті 526 ЦК України). Засадничою вимогою згідно з положеннями статті 3 ЦК України, є добросовісність, яку відповідач, заперечуючи взагалі факт отримання послуг, не продемонстрував.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновками місцевого господарського суду про обґрунтованість позовних вимог щодо стягнення основного боргу у сумі 225 668 241,16 грн та задоволення позову у цій частині.
Також позивач просив стягнути з відповідача 3 643 442,94 грн трьох процентів річних та 20 180 553,63 грн інфляційних втрат.
Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та трьох процентів річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.
Об`єднаною палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19 роз`яснено, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 до 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.
Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.
Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:
- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;
- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.
Зазначений спосіб розрахунку склався як усталена судова практика, його використовують всі бухгалтерські програми розрахунку інфляційних.
Колегія суддів, перевіривши розрахунок вищенаведених компенсаційних виплат, погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення вимог позивача щодо стягнення трьох процентів річних та інфляційних втрат в заявленому розмірі.
Щодо вимог про стягнення пені та штрафу колегія суддів зазначає таке. 
Відповідно до статті 1 Закону України від 22.09.2016 "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.
Згідно з частиною 1 статті 3 цього Закону Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.
Система нормативно-правових актів України за їх юридичною силою (від актів вищої юридичної сили до актів нижчої юридичної сили) включає:
а) Конституцію України;
б) закони, кодекси України;
в) підзаконні нормативно-правові акти: постанови Верховної Ради України, укази Президента України, постанови Кабінету Міністрів України, накази міністерств, акти інших державних органів, розпорядження голів місцевих державних адміністрацій, акти органів місцевого самоврядування, які містять норми права тощо.
25.02.2022 НКРЕКП прийнято Постанову №332, згідно з преамбулою якої відповідно до законів України "Про ринок електричної енергії", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", ураховуючи Протокол наради щодо обговорення заходів стабілізації учасників ринку електричної енергії під час особливого періоду з метою забезпечення операційної безпеки функціонування основної частини ОЕС України від 25.02.2022, НКРЕКП постановила:
- на період дії особливого періоду Оператору системи передачі (який виконує функцію Адміністратора розрахунків) не застосовувати до виробників електричної енергії, які надають послуги на балансуючому ринку електричної енергії, заходи, передбачені пунктом 1.7.5 глави 1.7 розділу І Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №307. Виробники електричної енергії, які надають послуги на балансуючому ринку електричної енергії, набувають статусу "Дефолтний" при тривалості статусу "Переддефолтний" більше семи робочих днів (пункт 1);
- оператору системи передачі (у ролі Адміністратора розрахунків) та Оператору ринку забезпечити щоденне спостереження за ринком електричної енергії з метою виявлення ознак маніпулювання (у тому числі у частині виникнення значних обсягів негативних небалансів), про результати такого спостереження щоденно інформувати Міністерство енергетики України та НКРЕКП.
Постановою НКРЕКП від 27.02.2022 №333 постанову №332 доповнено пунктами 3-5, зокрема пунктом 5 рекомендовано учасникам ринку електричної енергії на період дії особливого періоду зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".
У подальшому до постанови НКРЕКП №332 вносились зміни та доповнення, зокрема, постановою від 26.04.2022 №413 пункти 1-12 змінено пунктом 1, зміст якого змінено та доповнено підпунктом 16, відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надано настанови - зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.
У наведеному контексті Постанова НКРЕКП №332 (підзаконний акт) має меншу юридичну силу перед законами - ЦК України та ГК України, адже не знаходиться на одному ієрархічному рівні, відповідно не може бути спеціальним законом, який згідно з наведеним має перевагу на загальним законом (ЦК України, який є основним актом цивільного законодавства України, та ГК України), який передбачає право сторін на застосування в договорі заходів відповідальності за порушення виконання грошового зобов`язання.
Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 6 Закону України "Про ринок електричної енергії" до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, порядку розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів, який включає в тому числі положення щодо особливостей розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів з третіми державами, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.
Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.04.2024 у справі №911/1359/22 зазначив таке:
"8.13.6. Пунктом 3 частини 2 статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції. Згідно частини 2 цієї статті рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.
8.13.7. Відповідно до пункту 1 частини 1 вказаного Закону для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.
8.13.8. Отже, НКРЕКП (Регулятор) здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції та є обов`язкові до виконання.
Об`єднана палата констатує, що постанова №332 від 25.02.2022 (у редакції від 26.04.2022) прийнята НКРЕКП (Регулятором) в межах своїх повноважень, а тому її положення, у тому числі, підпункт 16 пункту 1, відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії, є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності.
8.13.10. Що стосується посилання скаржника на те, що у даному випадку мали застосовуватися норми Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, оскільки вони мають вищу юридичну силу ніж постанова НКРЕКП №332 від 25.02.2022 (у редакції від 26.04.2022) Об`єднана палата виходить з наступного.
8.13.11. Статтею 1 Конституції України передбачено, що Україна є правовою державою.
8.13.12. Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні №9-рп/2001 від 19.06.2001 у справі №1-37/2001, в правовій державі існує сувора ієрархія нормативних актів, відповідно до якої постанови та інші рішення органів виконавчої влади мають підзаконний характер і не повинні викривляти сутність і зміст законів.
8.13.13. Отже, нормативні акти, що затверджуються Регулятором, не можуть суперечити Конституції України та законам, які регулюють господарські відносини на ринку електроенергії.
8.13.14. Відповідно до частини першої статті 66 Закону "Про ринок електричної енергії" купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами здійснюють виробники, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, трейдери, гарантований покупець та споживачі.
8.13.15. Істотні умови двосторонніх договорів визначені у частині третій статті 66 вказаного Закону, якими є, зокрема, умови про права, обов`язки та відповідальність сторін (пункт 8 частини третьої статті 66 Закону).
8.13.16. Згідно з частиною третьою статті 6 Закону "Про ринок електричної енергії" до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належить, зокрема, затвердження типових та примірник договорів, визначених цим Законом, а відповідно до частини четвертої цієї ж статті рішення Регулятора є обов`язковими до виконання учасниками ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку).
8.13.17. Таким чином, наведений аналіз нормативних актів дозволяє дійти висновку, що Регулятор наділений повноваженням нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, зокрема, через затвердження типових і примірних договорів.
8.13.18. Типові і примірні договори входять до системи джерел господарського договірного права як особливі нормативно-правові акти. Затвердження таких договорів уповноваженими державними органами є формою державною регулювання договірних відносин у сфері господарювання.
8.13.19. Відповідно до частини четвертої статті 179 ГК України типові договори затверджуються Кабінетом Міністрів України або у випадках, передбачених законом, іншим органом або органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови.
8.13.20. Одним з принципів функціонування ринку електричної енергії є відповідальність учасників ринку за недотримання правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньо добового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов договорів, що укладаються на цьому ринку (пункт 16 частини другої статті 3 Закону "Про ринок електричної енергії").
8.13.21. Унормування відповідальності за невиконання договорів на ринку електроенергії відбувається, зокрема, шляхом визначення відповідних положень щодо відповідальності у типових договорах, які затверджуються Регулятором, і мають силу нормативно-правового акта.
8.13.22. Частина четверта статті 179 Господарського кодексу України закріплює межі вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов, а саме обов`язковість відповідності умов господарського договору певного виду типовим договорам, затвердженим Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим державним органом або органом державної влади. Укладаючи договір на основі типового договору, затвердженого відповідним державним органом в межах його компетенції, сторони повинні враховувати імперативні правила, що містяться в типовому договорі. Разом з тим сторони мають право конкретизувати його умови та доповнити їх, якщо такі доповнення не суперечать його змісту.
8.13.23. Законом України від 24.02.2022 №2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.
8.13.24. В подальшому Законами України від 15.03.2022 №2119-ІХ, від 21.04.2022 №02212-ІХ, від 22.05.2022 №2263-ІХ, від 15.08.2022 №2500-IX, від 16.11.2022 №2738-IX, від 7.02.2023 №2915-IX, від 2.05.2023 №3057-IX, від 27.07.2023 №3275-IX, від 8.11.2023 №3429-IX, від 06.02.2024 №3564-IX "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затверджено укази Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 6.02.2023 №58/2023, від 1.05.2023 №254/2023, від 26.07.2023 №451/2023, від 6.11.2023 №734/2023, від 5.02.2024 №49/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено.
8.13.25. Статтею 1 Закону України від 12.05.2015 "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
8.13.26. Відповідно до частини 2 статті 9 цього Закону Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
8.13.27. Статтею 17 вказаного Закону встановлено, що органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.
8.13.28. Відповідно до положень частини 1 статті 20 наведеного Закону правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону.
8.13.29. Об`єднана палата ураховує, що Національна комісія, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в преамбулі Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 зазначила мету та підстави її прийняття.
8.13.30. Зокрема, Регулятор зазначив, що такою метою є забезпечення операційної безпеки функціонування основної частини ОЕС України від 25 лютого 2022 року, ураховуючи Протокол наради щодо обговорення заходів стабілізації учасників ринку електричної енергії під час особливого періоду та діє відповідно до законів України "Про ринок електричної енергії", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".
8.13.31. Згідно з пунктом 5 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 27.02.2022 №333) рекомендовано учасникам ринку електричної енергії на період дії особливого періоду зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".
8.13.32. Згідно з підпунктом 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 26.04.2022 №413) на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови - зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії2, між учасниками ринку електричної енергії.
8.13.33. Отже, з урахування дії на території України воєнного стану, для учасників ринку електричної енергії, якими укладено типові договори відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та постанов НКРЕКП, пункт 5 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 27.02.2022 №333) - це бажана з точки зору держави модель поведінки, яка має обов`язковий характер для учасників ринку електричної енергії.
8.13.34. Підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 26.04.2022 №413) - це імперативна норма, якою держава вказала учасниками ринку електричної енергії, що на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".
8.13.35. Отже, Об`єднана палата доходить висновку про те, що рішення Регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечать нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що Регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії.
8.13.36. При цьому Об`єднана палата наголошує на тому, що такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.
8.13.37. Об`єднана палата звергає увагу, що норми постанови №332 від 25.02.2022 (у редакції від 27.02.2022 №333, у редакції від 26.04.2022) прийняті Регулятором в межах своїх повноважень.
8.13.38. Таким чином, хоча постанова НКРЕКП №332 від 25.02.2022 має нижчу юридичну силу порівняно з Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України, втім її норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії, зокрема, які уклали між собою двосторонні договори відповідно до статті 66 Закону України "Про ринок електричної енергії", що також обумовлено положеннями статті 179 Господарського кодексу України, яка встановлює нормативне обмеження вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов у разі укладання типового договору.
Об`єднана палата також виходить з того, що Регулятор визначив модель поведінки як зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" між учасниками ринку електричної енергії, та вказав чітко визначений період, а саме на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, а не скасував нарахування та стягнення штрафних санкцій або увільнив від їх нарахування або стягнення.
8.13.44. Об`єднана палата також ураховує, що 15.03.2022 Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану".
8.13.45. У підпункті 2 пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону передбачено: "розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., №40-44, ст. 356) доповнити пунктами 18 і 19 такого змісту:
"18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії".
8.13.46. Отже, відповідно до цього Закону прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнені пунктом 19.
8.13.47. Статтями 257-259 Цивільного кодексу України унормовано загальна позовна давність, спеціальна позовна давність, зміна тривалості позовної давності.
8.13.48. Враховуючи вищевикладене, суди попередніх інстанцій правильно застосували норми матеріального права, а саме відмовили у задоволенні пені з посиланнями на приписи Постанови №332.
Верховний Суд у постанові від 26.07.2023 у справі №922/1948/22 зазначив, що НКРЕКП (регулятор) прийняв Постанову №332 (у редакції від 26.04.2022) в межах своїх повноважень. Тому має застосовуватись, у тому числі підпункт 16 пункту 1, відповідно до якого зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.
9.6. Об`єднана палата дійшла висновку про відсутність підстав для відступу від вказаного висновку з урахуванням уточнення такого змісту:
- підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332 має обов`язковий характер як норма щодо правового регулювання договірних відносин учасників ринку електроенергії щодо відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії;
- зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії є обов`язковим з урахуванням імперативного характеру підпункту 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332.".
Отже, у справі що переглядається, обставини справи та правове регулювання щодо стягнення штрафних санкцій є аналогічними. 
Відповідно до частини 4 статті 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні позову в частині стягнення пені та штрафу за прострочення грошового зобов`язання.
Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
В пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції були надані вичерпні відповіді на доводи апелянта, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За приписами частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції, за результатами розгляду апеляційної скарги, має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення, відповідно до статті 277 ГПК України, зокрема, є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга ПАТ "Центренерго" підлягає частковому задоволенню, рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 підлягає скасуванню, в частині стягнення з відповідача 45 039 947,15 грн пені та 16 513 327,55 грн штрафу, з ухваленням нового рішення в цій частині про відмову у задоволенні позову.

Розподіл судових витрат
Судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог відповідно до приписів статті 129 ГПК України.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 задовольнити частково.
2. Рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 скасувати в частині задоволення позовних вимог про стягнення з Публічного акціонерного товариства "Центренерго" на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"                     45 039 947,15 грн пені, 16 513 327,55 грн штрафу та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
3. В іншій частині рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 залишити без змін.
4. Резолютивну частину рішення Господарського суду Київської області від 20.07.2023 у справі №911/1102/23 викласти у наступній редакції: 
"Позов задовольнити частково.
Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Центренерго" (08711, Київська область, Обухівський район, селище міського типу Козин, вулиця Рудиківська, будинок 49; ідентифікаційний код 22927045) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25; ідентифікаційний код 00100227) 225 668 241 (двісті двадцять п`ять мільйонів шістсот шістдесят вісім тисяч двісті сорок одна) грн 16 коп боргу, 20 180 553 (двадцять мільйонів сто вісімдесят тисяч п`ятсот п`ятдесят три) грн 63 коп інфляційних втрат, 3 643 442 (три мільйони шістсот сорок три тисячі чотириста сорок дві) грн 94 коп 3% річних, 939 400 (дев`ятсот тридцять дев`ять тисяч чотириста) грн 00 коп судового збору.
Відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення 5 805 097 (п`ять мільйонів вісімсот п`ять тисяч дев`яносто сім) грн 49 коп боргу.".
5. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25; ідентифікаційний код 00100227) на користь Публічного акціонерного товариства "Центренерго" (08711, Київська область, Обухівський район, селище міського типу Козин, вулиця Рудиківська, будинок 49; ідентифікаційний код 22927045)                       223 079 (двісті двадцять три тисячі сімдесят дев`ять) грн 17 коп судового збору за подання апеляційної скарги.
6. Видачу наказів на виконання даної постанови доручити Господарському суду Київської області.
7. Матеріали справи №911/1102/23 повернути до Господарського суду Київської області.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано - 05.08.2024.

Головуючий суддя                                                                      Л.Г. Сітайло 

Судді                                                                                          В.В. Шапран

                                                                                          Є.Ю. Шаптала