КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И  
24 червня 2024 року
м. Київ
провадження № 22-ц/824/9932/2024
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Євграфової Є. П. (суддя-доповідач), 
суддів: Немировської О. В., Гаращенка Д. Р.
при секретарі Мудрак Р. Р.
за участі: відповідачки ОСОБА_1 та її представника - ОСОБА_2 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною  скаргою ОСОБА_1 ,
на рішення Вишгородського районного суду Київської області у складі судді Чіркова Г. Є.
від 19 грудня 2023 року
у цивільній справі № 363/4131/23 Вишгородського районного суду Київської області
за позовом ОСОБА_3 
до ОСОБА_1 
про розірвання шлюбу 
В С Т А Н О В И В:
В серпні 2023 року ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позовних вимог вказував, що він з позивачкою з 02 березня 2002 року перебував у зареєстрованому шлюбі, однак спільне життя не склалось, позивач з відповідачкою мають різні погляди на життя та сімейні відносини, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, разом не проживають, а тому подальше збереження сім`ї є неможливим і суперечить його інтересам. Посилаючись на викладене, просив задовольнити позов.
Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 19 грудня 2023 року позов задоволено.
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 02 березня 2002 року Виконавчим комітетом Озерської сільської ради Бородянського району Київської області, актовий запис №3 - розірвано.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду змінити, виключити з мотивувальної частини рішення посилання на те, що « сторони не проживають  як сім`я  вже близько п`яти років».  Вказує, що судом першої інстанції  було надано строк для примирення  всього один місяць, в той час як вона в поданій заяві просила надати шестимісячний строк. Зазначає, що сторони наразі проживають  разом, ведуть  спільний побут, займаються  спільнимгосподарством, здійснюють  ремонт новозбудованого будинку, забезпечують освітою свою доньку ОСОБА_4 , яка проживає разом з ними, а також сторони ведуть спільний бізнес.
У поданому відзиві на апеляційну скаргу адвокат Корзаченко В. М., в інтересах ОСОБА_3 посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги, просив її залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним.
Вказував, що після розірвання шлюбу позивач ОСОБА_3 вже 03 лютого 2024 року зареєстрував інший шлюб з ОСОБА_5 , яка є матір`ю його трьох дітей: сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що вказує на категоричність його вимог про розірвання шлюбу та підтверджує його його доводи про постійне проживання з іншою жінкою, починаючи ще з 2018 року і відповідне окреме проживання в цей час.
У відповіді на відзив представник скаржника ОСОБА_2 вказувала, що позивачем у позовній заяві не було зазначено про наявність у позивача іншої сім`ї, неповнолітніх дітей, відсутність шлюбних відносин близько 5-ти років.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції відповідачка та її представник  підтримали подану апеляційну скаргу з підстав та доводів, викладених в ній.
Позивач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину своєї неявки суд не повідомив.
Заслухавши доповідь судді Євграфової Є. П., пояснення відповідачки та її представника, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, та відзиву до неї, колегія суддів виходить з наступного.
В апеляційній скарзі відповідачка просить виключити з мотивувальної частини рішення  посилання на те, що «сторони не проживають  як сім`я вже близько п`яти років».
За правилом ст. 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.
Частиною 3 вказаної норми  визначено, що в описовій частині рішення зазначаються:  стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача;  заяви, клопотання; інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).
У мотивувальній частині рішення зазначаються: фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення;  мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування;  норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що матеріалами справи встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 02 березня 2002 року, що підтверджується повторно виданою копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 11 липня 2023 року, виданим Виконавчим комітетом Озерської сільської ради Бородянського району 
 
Київської області, актовий запис №3; проживають окремо та спільного господарства не ведуть. Оскільки під час судового розгляду судом вжито заходи до примирення подружжя, й з огляду на позицію позивача суд переконався в неможливості і нездійсненності такого примирення, суд дійшов висновку про те, що подальше спільне життя подружжя й збереження сім`ї є неможливим та інтересам позивача не відповідає, що згідно ч. 2 ст. 112 СК України є підставою для розірвання 
Отже, як слідує із оскаржуваного рішення, суд першої інстанції не встановлював обставин, на які посилається скаржник в апеляційній скарзі. Фраза «непроживання як сім`ї вже близько п`яти років» зазначена судом в описовій частині рішення при викладенні стислої позиції позивача відповідно до ч. 3 ст. 265 ЦПК, оскільки саме такі пояснення надавав позивач у судовому засіданні 07.11.2023 року (а.с. 38-39).
Доводи апеляційної скарги про те, що судом не було надано шестимісячний строк сторонам для примирення, не спростовують висновків суду про нене заслуговують на увагу з огляду на наступне.
Ухвалою Вишгородського районного суду  Київської області  від 07 листопада 2023 року призначено подружжю ОСОБА_3 та ОСОБА_1 строку для  примирення протягом одного місяця  
Разом з тим, надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком (постанова Верховного Суду  від 30.05.2019 року у справі № 442/6319/16-ц)
Крім того, провадження у справі відкрито ухвалою суду від 18 серпня 2023 року. Заяву про надання строку для  примирення  позивачка  подала 07 вересня 2023 року, яка отримана  судом 19 вересня. 2023 року. 05 жовтня 2023 року відповідач була присутня в судовому засіданні  суду першої інстанції. Оскаржуване рішення постановлено 19 грудня  2023 року. До постановлення судом першої інстанції рішення, від позивача не надходило клопотань або заяв  про його згоду на примирення, що на думку колегії суддів підтверджує обрану позицію щодо припинення шлюбу.
Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:
1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Судом першої інстанції з`ясовано, що припинили спільне проживання й ведення спільного господарства та, з огляду на вжиті заходи примирення, дійшов обґрунтованого висновку про розірвання шлюбу на підставі ст. 112 СК України у зв`язку із неможливості подальшогоспільного життя подружжя й збереження сім`ї.  
За наведених обставин колегія суддів вважає помилковими доводи апелянта щодо наявності підстав для зміни судового рішення. 
Отже оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду відповідають встановленим обставинам, підстави для зміни судового рішення та задоволення апеляційної скарги не встановлені.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 19 грудня 2023 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складений  01 липня 2024 року. 
 
Судді:                                                                                                                    Є. П. Євграфова
 
                                                                                                                               О. В. Немировська 
 
                                                                                                                                Д. Р. Гаращенко