СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року                                          м. Харків                        Справа № 905/1571/23  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Істоміна О.А., суддя Радіонова О.О., суддя  Медуниця О.Є.
секретар судового засідання  Семченко Ю.О.,
за участі представників сторін:
позивача за первісним позовом –  Кострець Є.В. (поза межами приміщення суду) - довіреність №17-КуТЕС/24 від 26.04.2024, свідоцтво ЗР№21/1789 від 08.12.2018    
відповідача за первісним позовом –  Грачов Є.О. (поза межами приміщення суду) - довіреність №06/11-57 від 06.11.2023, свідоцтво ДН №5305 від 26.12.2018

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"  (вх.№1346Д/3)  на ухвалу Господарського суду Донецької області від 22.04.2024  у справі  №905/1571/23  (суддя Говорун О.В., повний текст рішення підписано 29.04.2024)

за позовом  Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м.Київ
до  Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція", с.Курахове, Мар”їнський район, Донецька область
про стягнення 7.591.693,89 грн

та за зустрічним позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція", с.Курахове, Мар”їнський район, Донецька область
до  Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м.Київ
про стягнення 144.053.475,89 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Донецької області звернулось ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» з позовною заявою до ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" про стягнення 7.591.693,89 грн (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог, яка прийнята судом). В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов договору про участь у балансуючому ринку, у зв`язку з чим просить стягнути заборгованість та нараховані 3% річних та інфляційні втрати.
Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" звернулось до Господарського суду Донецької області з зустрічною позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про стягнення заборгованості у розмірі 144.053.475,89 грн. В обґрунтування зустрічного позову позивач за зустрічним позовом посилається на неналежне виконання відповідачем за зустрічним позовом умов договору про участь у балансуючому ринку №2350-04015 від 01.10.2022  , у зв`язку з чим просить стягнути заборгованість, 3% річних та інфляційні втрати.
Рішенням Господарського суду Донецької області від 11.04.2024  у справі №905/1571/23   позов ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" до ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" про стягнення 7.591.693,89 грн задоволено повністю. Зустрічний позов ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" до ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" про стягнення заборгованості у розмірі 144.053.475,89 грн задоволено повністю. У зв`язку із задоволенням первісного та зустрічного позовів про стягнення грошових сум, на підставі ч.11 ст.238 ГПК України, проведено   зустрічне зарахування таких сум та стягнуто різницю між ними на користь сторони, якій присуджено більшу грошову суму. Присуджено до стягнення з ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" на користь ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" 137.287.306,59 грн.
12.04.2024  судом першої інстанції отримана заява представника ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" про відстрочку виконання рішення суду.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 22.04.2024  у задоволенні заяви ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" про відстрочку виконання судового рішення від 11.04.2024  відмовлено.
Заявник, ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго", з вказаною ухвалою місцевого господарського суду не погодився, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати зазначену ухвалу, та прийняти нову, якою задовольнити заяву ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" про відстрочення виконання рішення. Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, заявник посилається на те, що судом не враховано, що апелянта наказом Міністерства енергетики України від 23.02.2023  №63 (№14496/011) віднесено до Переліку підприємств паливноенергетичного комплексу, які є критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Відстрочення виконання рішення суду має здійснюватися з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, важливим є досягти балансу інтересів сторін. Судом першої інстанції, при винесенні рішення, недосягнуто цього балансу, а відтак – не виконано головної мети судочинства – справедливого та неупередженого розгляду справи.
Відповідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.05.2024  сформовано склад колегії суддів Східного апеляційного господарського суду: головуючий суддя Істоміна О.А., судді Медуниця О.Є., Радіонова О.О.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 03.06.2024  у справі №905/1571/23   пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження поновлено та відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Донецької області від 11.04.2024, а також відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 22.04.2024; встановлено строк до 17.06.2023  (включно) для учасників справи для подання відзиву на апеляційну скаргу до канцелярії суду разом з доказами його (доданих до нього документів) надсилання іншим учасникам справи в порядку ч.2 ст.263 ГПК України; запропоновано учасникам справи до 17.06.2023  (включно) надати до суду заяви, клопотання та заперечення (у разі наявності), з доказами надсилання їх копії та доданих до них документів інших учасникам справи в порядку ч.4 ст.262 ГПК України; призначено справу до розгляду на 01.07.2024.
17.06.2024  через систему “Електронний Суд” на адресу Східного апеляційного господарського суду від ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач за первісним позовом погоджується з ухвалою Господарського суду Донецької області від 22.04.2024  у справі №905/1571/23, просить залишити її без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
У судовому засіданні 01.07.2024  представник позивача за первісним позовом підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги і наполягав на її задоволенні. Відповідач за первісним позовом в свою чергу проти позиції апелянта заперечував з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу.
У ході апеляційного розгляду даної справи Східним апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5  ст.13 Господарського процесуального кодексу України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч.1  ст.273 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до ч.1  ст.269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. За приписами ч.2 цієї норми, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В ході розгляду даної справи судом апеляційної інстанції було в повному обсязі досліджено докази у справі, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи в суді першої інстанції - у відповідності до приписів ч.1  ст.210 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням положень ч.2 цієї норми, якою встановлено, що докази, які не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, а також викладені в апеляційній скарзі та відзиві на неї доводи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм права, а також повноту встановлених обставин справи та відповідність їх наданим доказам, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши справу в порядку  ст.269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.
ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до господарського суду із заявою про відстрочку виконання рішення суду, в обґрунтування якої зазначає, що НЕК "Укренерго" є одним з ключових учасників ринку електроенергії і виконує функції адміністратора комерційного обліку, адміністратора розрахунків, виконує покладені на нього зобов`язання із забезпечення загальнодоступних інтересів у процесі функціонування ринку, а також керує роботою балансуючого ринку електроенергії. Основною метою НЕК "Укренерго" є створення умов для сталого розвитку економіки України шляхом забезпечення функціонування конкурентного, прозорого та ліберального ринку електричної енергії єдиного з країнами ЄС і рівних можливостей щодо безперешкодного та безперервного доступу всіх учасників ринку, в тому числі відновлювальних джерел енергії до системи передачі.
Наказом Міністерства енергетики України від 23.02.2023  №63 (№14496/011) НЕК "Укренерго" віднесено до Переліку підприємств паливно-енергетичного комплексу, які є критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період.
НЕК "Укренерго" забезпечує: баланс виробництва і споживання електроенергії і потужності в енергосистемі в режимі реального часу; експлуатацію та розвиток магістральних і міждержавних електромереж; паралельну роботу енергосистеми України з енергосистемами сусідніх країни; технічну можливість експорту/імпорту електроенергії до 4-х країн Євросоюзу та сусідніх країн.
Укренерго будує нові підстанції та лінії електропередач, реконструює діючі для підвищення ефективності та надійності мережі електропередачі та забезпечення технічної відповідності роботи мережі стандартам та вимогам ENTSO-E.
Крім того, у зв`язку з збройною агресією Російської Федерації проти України, введений воєнний стан. Господарська діяльність учасників ринку електричної енергії суттєво ускладнена або взагалі неможлива, наслідком чого є несвоєчасна оплата, наданих НЕК "Укренерго" послуг. Наведені обставини погіршують рівень розрахунків користувачів послуг НЕК "Укренерго" за отримані ними послуги і приводять до об`єктивного зниження рівня платіжної дисципліни. Водночас внесення НКРЕКП змін до структури тарифу на послуги відповідача потребує значного часу.
При цьому враховується прогнозований необхідний дохід (прогнозовані витрати) НЕК "Укренерго" на прогнозний рік  період тривалістю календарний рік, на який здійснюється розрахунок тарифу. Відтак, акумулювання коштів для виконання судового рішення можливе лише протягом  2024-2025  роки. Діяльність енергетичної інфраструктури Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" є надзвичайно важливою для держави, що вбачається на прикладі як минулого, так і поточного років, які характеризуються масованими атаками військовим агресором на енергетичні об`єкти країни. За загальнодоступною інформацією з офіційних джерел наміри РФ й надалі продовжувати ураження енергетичних об`єктів не змінилися, майбутній опалювальний період прогнозується бути не менш складним за минулий, а тому необхідність забезпечення безперебійної роботи енергетичної системи відповідача в умовах воєнного стану є очевидною.
Невідкладне виконання рішення суду у справі не є можливим та у підсумку ставить під загрозу безперебійне постачання електричної енергії споживачам, а також створює ризики надзвичайних ситуацій на ринку електричної енергії. Наведені обставини, на думку заявника, свідчать про неможливість виконання рішення суду та винятковість випадку, що є підставою для відстрочення виконання рішення суду.
В свою чергу, ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція" порти відстрочення виконання рішення заперечувало, зазначає, що підприємство позивача за зустрічним позовом знаходиться в м.Курахове, яке знаходиться в зоні можливих бойових дій. Факт обстрілів міста Курахове є загальновідомим. Суттєвим фактором, що приводе до дефіциту обігових коштів у підприємства є багатомільйонна заборгованість відповідача за зустрічним позовом перед позивачем за зустрічним позовом. Задоволення клопотання про відстрочку виконання рішення суду не буде сприяти забезпеченню енергетичної обороноздатності країни та слабого функціонування ОЕС України, а підготовка до осінньо-зимового періоду  2024-2025  стане неможливою.
Господарський суд, приймаючи оскаржувану ухвалу про відмову в задоволенні   заяви пор відстрочку виконання рішення, мотивував своє рішення тим, що в даному випадку заявником не надано жодних доказів, які б переконливо свідчили про неможливість або суттєву ускладненість щодо виконання прийнятого судом в цій справі рішення. Також судом враховано, що місцезнаходження позивача за зустрічним позовом є м. Курахове, яке знаходиться в безпосередній близькості до місця проведення бойових дій. Введення воєнного стану в Україні не може вважатись єдиною або достатньою підставою для відстрочення виконання рішення суду у справі. Правові наслідки введення воєнного стану рівною мірою стосуються як позивача за зустрічним позовом так і відповідача за зустрічним позовом. Також, заявником не додано до заяви про відстрочку виконання рішення суду доказів на підтвердження спроможності реального виконання судового рішення після строку на який він просить відстрочити виконання цього рішення суду.
Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Предметом апеляційного перегляду є ухвала суду першої інстанції про відмову у відстрочці виконання рішення.
Відповідно до  статті 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.
Згідно із ч. 1, 2статті 18 ГПК України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
Конституційним Судом України у п. 2 мотивувальної частини рішення від 13.12.2012  №18-рп/2012  зазначено, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.
У відповідності до ч. 1статті 239 ГПК України  суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
Відповідно до  статті 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.
Колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
У постанові Верховного Суду від 15.06.2018  у справі № 917/138/16 зазначено, що підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.
Тобто, підставою для відстрочення виконання рішення має бути існування об`єктивних, непереборних, виняткових обставин, що ускладнюють вчасне виконання рішення.
При цьому, відстрочення виконання рішення є правом, а не обов`язком суду, яке, до того ж, реалізується у будь-який час від набрання рішенням законної сили та до його фактичного повного виконання, але виключно у виняткових випадках та за наявністю підстав, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Таким чином, особа, яка подала заяву про відстрочку або розстрочку виконання рішення повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі. До заяви мають бути додані докази, які підтверджують обставини, викладені в заяві щодо неможливості чи ускладнення виконання рішення.
Питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.
У відповідності до ч. 1  статті 193 ГК України  встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Також колегія суддів зазначає, що існування заборгованості, підтверджене обов`язковими та такими, що підлягають виконанню, судовими рішеннями, надає особі, на чию користь воно було винесено, «легітимні сподівання» на те, що заборгованість буде йому сплачено та така заборгованість становить «майно» цієї особи у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня  2008  року, заява №  3236/03, п. 43), з метою недопущення порушення гарантованих  Конституцією України  та Конвенцією права на справедливий суд та права на повагу до приватної власності суд, який надає розстрочку у виконанні рішення, у кожному конкретному випадку повинен встановити:
1) чи затримка у виконанні рішення зумовлена особливими і непереборними обставинами;
2) чи передбачена домовленістю сторін чи у національному законодавстві компенсація «потерпілій стороні» за затримку виконання рішення, ухваленого на його користь судового рішення, та індексації присудженої суми;
3) чи не є період виконання рішення надмірно тривалим для стягувача як «потерпілої сторони»;
4) чи дотримано справедливий баланс інтересів сторін у спорі.
Тобто, в цьому контексті для визнання поважними причин затримки виконання рішення суду недостатньо лише зазначити про відсутність у боржника коштів, обов`язково мають враховуватися інтереси іншої сторони спору, на користь якої прийнято рішення, оскільки пункт 1 статті 6 Конвенції захищає виконання остаточних судових рішень, вони не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 29.06.2004  у справі «Жовнер проти України» (заява № 56848/00) зазначено, що стаття 1 Першого Протоколу вимагає, перш за все і особливо, щоб втручання державної влади у використання права на майно було законним. Суду належить з`ясувати, чи дотримується справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і вимогами основних прав громадян. Пошук подібної рівноваги повністю віддзеркалюється в структурі статті 1, отже, і в другому абзаці: повинно існувати пропорційно обґрунтоване співвідношення між зазначеною метою і засобами, що використовуються. Контролюючи виконання цієї вимоги, Суд визнає за державою певну свободу розсуду як для вибору способів впровадження, так і для вирішення, чи є їх наслідки виправданими та відповідають загальному інтересу у спробі досягти зазначеної мети закону.
Колегія суддів критично оцінює доводи апеляційної скарги, адже  НЕК «Укренерго» не було надано ані суду першої інстанції, ані в подальшому, при зверненні з апеляційною скаргою до Східного апеляційного господарського суду, доказів наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк та наявності виняткового випадку, а саме доказів наявності тяжкого фінансового стану боржника, загрози банкрутства, відсутності коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, також не надано доказів, які б підтверджували фактичну можливість виконання рішення у строки, зазначені останнім.
Крім того, судова колегія зауважує, що відстрочення виконання судового рішення має на меті забезпечити його реальне виконання з урахуванням інтересів сторін.
Однак, посилання відповідача лише на складний фінансовий стан без визначення реальної перспективи виконання судового рішення не може бути підставою для відстрочення такого виконання.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем до заяви про відстрочення виконання рішення навіть не надано графіку погашення заборгованості, відповідно до якого останній має намір здійснювати погашення свого боргу перед ТОВ "ДТЕК Курахівська теплова електрична станція".
Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваній ухвалі висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим, апеляційна скарга НЕК «Укренерго» задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Донецької області від 22.04.2024  у справі №905/1571/23 підлягає залишенню без змін.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, колегія суддів зазначає, що оскільки в задоволенні апеляційної скарги відмовлено, то судові витрати понесені апелянтом, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, відшкодуванню не підлягають в силу приписів  статті 129 ГПК України.
Керуючись статтями  129,  269,  270,  275,  276,  281 - 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" залишити без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Донецької області від 22.04.2024  у справі №905/1571/23 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені  статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено   03.07.2024 

Головуючий суддя                                                                    О.А. Істоміна

Суддя                                                                                           О.О. Радіонова  

Суддя                                                                                           О.Є. Медуниця