ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 серпня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/17566/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року (суддя Тулянцева І.В.) в справі № 160/17566/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року, яке набрало законної сили 26 березня 2024 року, частково задоволено позов позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.
Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення з 01 грудня 2019 року розміру пенсії ОСОБА_1 з 82% до 70% сум грошового забезпечення та з обмеженням максимального розміру пенсії десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність.
Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити з 01 грудня 2019 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , виходячи з 82% від сум грошового забезпечення, визначеного у довідці від 12 листопада 2021 року № 33/24/С-5382, виданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області», без обмеження пенсії максимальним розміром, та здійснити виплату пенсії з урахуванням фактично виплачених сум.
Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії в сумі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 713 від 14 липня 2021 року «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб», починаючи з 01 липня 2021 року.
Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату з 01 липня 2021 року ОСОБА_1 пенсії із включенням щомісячної доплати в розмірі 2000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб», з урахуванням виплачених сум.
Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 пенсії з урахуванням індексації з 01 березня 2022 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році» від 16 лютого 2022 року №118 та з 01 березня 2023 року згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» від 24.12.2023 року №168.
Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії з урахуванням індексації з 01 березня 2022 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році» від 16 лютого 2022 року №118 та з 01 березня 2023 року згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» від 24 лютого 2023 року №168, з урахуванням проведених виплат.
ОСОБА_1 22 травня 2024 року подана до суду першої інстанції заява про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду з наступними вимогами:
зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у строк 30 днів з дати ухвали суду подати звіт про виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року по справі №160/17566/23;
за наслідками розгляду звіту Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року по справі № 160/17566/23 або в разі неподання такого звіту постановити ухвалу накласти на керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду по справі №160/17566/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певній дії повернуто заявнику без розгляду.
В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про задоволення заяви, за наслідками розгляду звіту або в разі неподання звіту  постановити ухвалу про накладення на керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, відповідального за виконання рішення, штраф.
Звертає увагу, що він не відноситься до категорії осіб, які обов`язково мають зареєструвати електронний кабінет.
Крім того, апеляційна скарга містить обґрунтування необхідності встановлення судового контролю в цій справі. 
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС у зв`язку з поданням апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, зазначену в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга має бути частково задоволена з наступних підстав. 
Суд першої інстанції повернув заяву заявнику без розгляду з тих підстав, що в порушення вимог частини першої статті 167 КАС заява про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду по справі №160/17566/23 не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.
Суд визнає приведений висновок помилковим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подана заява в порядку статті 382 КАС про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду.
Частиною першою статті 382 КАС України встановлено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
В цьому випадку питання встановлення судового контролю ініційоване позивачем шляхом подання відповідної заяви в паперовому вигляді засобами поштового зв`язку.
Статтею 167 КАС України встановлені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, відповідно до частини першої якої будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:
1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
2) найменування суду, до якого вона подається;
3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;
4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;
5) підстави заяви (клопотання, заперечення);
6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);
7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Згідно з частиною другою цієї статті якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. 
Положеннями статті 18 КАС України врегульоване питання функціонування  Єдиної судової інформаційно-комунікаційна системи, відповідно до частини четвертої якої Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Згідно з частиною п`ятою статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Частиною шостою статті 18 КАС України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.
Абзацом четвертим частини восьмої статті 18 КАС України передбачено, що якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.
Відтак, реєстрація фізичними особами електронних кабінетів не є обов`язковою, а здійснюється в добровільному порядку.
Суд звертає увагу, що частина друга статті 167 КАС України пов`язує можливість повернення заяви (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду із поданням таких документів без додержання вимог частини першої цієї статті, проте другою необхідною умовою для повернення заяви (клопотання, заперечення) є те, що такі недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою.
Судом першої інстанції не обґрунтовано, в чому полягає неможливість розгляду заяви позивача про встановлення судового контролю без зазначення в такій заяві відомостей про реєстрацію електронного кабінету з урахуванням того, що позивач не є особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, а судом не встановлено неможливості розгляду заяви, поданої в порядку статті 382 КАС України, без зазначення в заяві відомостей про реєстрацію електронного кабінету.
Суд зауважує, що формальне недотримання заявником приписів частини першої статті 167 КАС України в частині не зазначення відомостей про реєстрацію електронного кабінету в заяві про встановлення судового контролю не вказує на неможливість розгляду заяви, а мотиви зворотного судом першої інстанції не приведені.
Враховуючи приведені обставини, суд визнає помилковим висновок суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про встановлення судового контролю без розгляду, у зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції про повернення заяви про встановлення судового контролю має бути скасована. 
Разом з тим, суд визнає необґрунтованими вимоги апелянта про прийняття судом за наслідками апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції рішення про встановлення судового контролю.
Як зазначено вище, приписами частини першої статті 382 КАС України встановлено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Тобто, саме до компетенції суду, який ухвалив судове рішення, належить питання встановлення судового контролю.
У випадку, що розглядається зараз, судом першої інстанції заява позивача про встановлення судового контролю по суті не розглянута, позаяк повернута без розгляду, тому суд апеляційної інстанції позбавлений компетенції із формулювання висновків з питання, яке по суті не розглянуто судом першої інстанції як компетентним судом.
Тому суд, скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, вважає за необхідне направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду питання про встановлення судового контролю.
На підставі викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції при постановленні ухвали неповне з`ясовані обставини, що мають значення для справи, та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року в справі № 160/17566/23 задовольнити частково.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року в справі № 160/17566/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії скасувати.
Направити справу №160/17566/23 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду для продовження розгляду питання встановлення судового контролю за виконанням судового рішення.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 07 серпня 2024 року та касаційному оскарженню не підлягає.
Повне судове рішення складено 07 серпня 2024 року.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко