ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року 
м. Київ

справа №440/3770/19
адміністративне провадження № К/9901/15706/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Олендера І.Я.,
суддів: Гончарової І.А.,  Гімона М.М., 

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2020 року (судді: Зеленський В.В. (головуючий), Чалий І.С.,  П`янова Я.В.) у справі № 440/3770/19 за позовом Київського дочірнього підприємства «НМУ» Електропівденмонтаж» до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області про скасування податкових повідомлень-рішень,
У С Т А Н О В И В:
І. Суть спору
Короткий зміст позовних вимог
1. Київське дочірнє підприємство «НМУ» Електропівденмонтаж» (далі - позивач, платник податків, Підприємство, КДП «НМУ» Електропівденмонтаж») звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (далі - відповідач, контролюючий орган, ГУ ДПС у Полтавській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 000017408 від 14.06.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість з товарів, увезених на територію України суб`єктами підприємницької діяльності на 434 438,10 грн (з яких                      86 887,62 грн - за штрафними санкціями), визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 0000181408 від 14.06.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на 2 172 190,51 грн (з яких 434 438,10 грн - за штрафними санкціями).
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновки акта перевірки від 30.05.2019 № 719/16-31-14-08-08/25656015 є помилковими, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки під час митного оформлення товару позивачем були надані митному органу оригінали чотирьох сертифікатів на перевезення складових комплексного об`єкту EUR.1, форма якого встановлена положеннями Додатку ІІІа Доповнення І до Регіональної конвенції. Позивач вважає, що митне оформлення товару відбувалось у відповідності до вимог чинного законодавства, оскільки таке митне оформлення здійснювалось виключно з відома та за погодженням митного органу на підставі документів, належність, достатність та правильність яких на момент виконання митних процедур не були поставлені під сумнів з боку митного та контролюючого органу. Крім того, позивач зазначає, що прийняття органом митного контролю рішення про випуск товару у вільний обіг, відсутність зауважень до поданих документів для митного оформлення товару свідчить про належне митне декларування товару позивачем.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3. Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог дійшов висновку, що позивачем було неправомірно застосовано тарифну преференцію за кодом « 410» (товари, які ввозяться в Україну та походять із країн ЄС) при митному оформленні за митними деклараціями - на підставі сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1, виданих на кожну окрему складову комплектного об`єкту, оскільки позивачем не було надано єдиного підтвердження походження товару поданого до митного оформлення, у зв`язку з чим контролюючий орган приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення діяв у межах та у відповідності до вимог чинного законодавства.
4. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи просив скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2020 року у справі № 440/3770/19 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» у повному обсязі.
5. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2020 року апеляційну скаргу КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» задоволено та скасовано рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2020 року у справі № 440/3770/19. Прийнято нову постанову, якою позовну заяву КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» до ГУ ДПС у Полтавській області задоволено повністю. Скасовано податкове повідомлення-рішення              № 000017408 від 14.06.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість з товарів, увезених на територію України суб`єктами підприємницької діяльності на 434 438,10 грн (з яких 86 887,62 грн - за штрафними санкціями). Скасовано податкове повідомлення-рішення № 0000181408 від 14.06.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на 2  172 190,51 грн (з яких 434 438,10 грн - за штрафними санкціями). Суд апеляційної інстанції, задовольняючи апеляційну скаргу позивача, дійшов висновку про необґрунтованість висновків суду першої інстанції про неправомірне застосування позивачем тарифної преференції за кодом « 10» (товари, які ввозяться в Україну та походять із країн ЄС) при митному оформленні за відповідними митними деклараціями - на підставі сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1, виданих на кожну окрему складову комплектного об`єкту, що призвело до порушення вимог чинного законодавства. Так, судом встановлено і зазначено, що позивачем дотримано умови режиму вільної торгівлі між Україною та ЄС і правомірно застосовано вказану тарифну преференцію у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, імпортованих із Болгарії, що підтверджується належним чином оформленими сертифікатами про походження EUR.1, виданими митними органами Болгарії на кожну партію товару та на підставі яких Одеська митниця ДФС здійснила митне оформлення комплектного об`єкту. При цьому, відповідачем не заперечується та не спростовується, що складові частини цього комплектного об`єкту ввезено позивачем на митну територію України згідно з контрольним списком із Болгарії; сертифікати EUR.1 про походження кожної партії товарів із Болгарії оформлено митними органами цієї країни належним чином. Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що під час митного оформлення імпортованих позивачем складових частин комплектних об`єктів у Одеської митниці ДФС не виникло сумніву щодо достовірності поданих позивачем сертифікатів про походження товарів, жодних запитів до митних органів Болгарії з метою перевірки цих сертифікатів не надсилалось (як у відповідності до вимог Протоколу 1 до Угоди про асоціацію, так і у відповідності до Доповнення 1 Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження). Відтак, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що викладені в акті перевірки висновки контролюючого органу щодо недотримання позивачем режиму вільної торгівлі та, як наслідок, неправомірного застосування тарифної преференції (пільги) є необґрунтованими та непідтвердженими належними доказами, оскільки за наявності належним чином оформлених сертифікатів про походження товару EUR.1 на кожну партію товару (складову частину комплектних об`єктів, імпортованих позивачем), що відповідачем не спростовано жодними належними доказами, тоді як контролюючим органом не доведено відсутність у позивача права на застосування преференційного режиму.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
6. Не погодившись із рішенням суду апеляційної інстанції, ГУ ДПС у Полтавській області подало касаційну скаргу, де посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2020 року та залишити в силі рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2020 року у справі № 440/3770/19.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
7. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 30 травня 2018 року між позивачем (покупцем) та компанією Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria (продавцем) укладено зовнішньоекономічний контракт № 3005/18, відповідно до якого продавець зобов`язався виготовити і поставити, а покупець прийняти та оплатити продукцію.
Згідно зі специфікацією № 1 від 30.05.2018 (додаток № 1 до контракту № 3005/18 від 30.05.2018), зі змінами, внесеними додатковою угодою № 2 від 16.01.2019 до контракту № 3005/18 від 30.05.2018 продавець та покупець погодили, що продукцією є високовольтне обладнання: силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з переліком комплектуючих та силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113507) з переліком комплектуючих.
На виконання зазначеного контракту у період з 28 січня по 30 січня 2019 року КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» ввезено на митну територію України партіями складові частини силового трансформатору 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) згідно з митними деклараціями: ІМ40 ДЕ від 28.01.2019 № UA500090/2019/001107; ІМ40 ДЕ від 28.01.2019 № UA500090/2019/001111; ІМ40 ДЕ від 28.01.2019 № UA500090/2019/001112; ІМ40 АА від 30.01.2019 № UA500090/2019/001060.
Під час митного оформлення партій товарів КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» застосувало тарифну преференцію зі сплати ввізного мита за кодом « 410» на підставі сертифікатів про походження товару форми EUR.1, а саме: EUR.1 № И 0000316950 від 18.01.2019, EUR.1 № И 0000316958 від 24.01.2019, EUR.1 № И 0000316959 від 24.01.2019, EUR.1 № И 0000316960 від 24.01.2019.
Так, у період з 24.04.2019 по 24.05.2019 на підставі наказу відповідача № 1176 від 22.04.2019 «Про проведення документальної невиїзної перевірки КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» (п.н. 25656015)» контролюючим органом проведено документальну невиїзну перевірку щодо дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування товарів, щодо яких проведено митне оформлення на підставі частини 8 статті 346, пункту 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України за наступними митними деклараціями: від 28.01.2019 № UA500090/2019/001107; від 28.01.2019 №UA500090/2019/001111; від 28.01.2019 № UA500090/2019/001112; ІМ40 АА від 30.01.2019 № UA500090/2019/001060, оформленої у митному режимі ІМ « 40» ДЕ (пункт 1) із 24.04.2019, за результатами проведення якої складено акт від 30.05.2019 № 719/16-31-14-08-08/25656015.
В акті перевірки № 719/16-31-14-08-08/25656015 від 30.05.2019 зафіксовано порушення позивачем: пункту 1 статті 281, пункту 2 статті 292 Митного кодексу України, статті 25 Доповнення І до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на товари, що ввозяться в Україну суб`єктами господарювання на суму 1 737 752,41 грн; пункту 190.1 статті Податкового кодексу України в частині визначення бази оподаткування податком на додану вартість для товарів, які ввозяться на митну територію України (20%), що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання на суму 347 550,48 грн.
Не погодившись із висновками вказаного акта перевірки, позивач подав до контролюючого органу заперечення на акт від 30.05.2019 № 719/16-31-14-08-08/25656015, на які відповідачем надано відповідь листом від 14.06.2019 № 26935/10/16-31-14-08-150, за змістом якого заперечення залишено без задоволення, а висновки акта перевірки залишено без змін.
14.06.2019 контролюючим органом на підставі акта перевірки від 30.05.2019 № 719/16-31-14-08-08/25656015 прийнято: податкове повідомлення-рішення № 000017408, яким КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «податок на додану вартість з товарів, увезених на територію України суб`єктами підприємницької діяльності» на 434 438,10 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями на суму 347 550,48 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на суму 86 887,62 грн; податкове повідомлення-рішення № 0000181408, яким КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності» на загальну суму 2 172 190,51 грн, у тому числі: за податковими зобов`язаннями на суму 1 737 752,41 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на суму 434 438,10 грн.
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
8. В доводах касаційної скарги відповідач цитує норми матеріального та процесуального права, вказує на неврахування судом апеляційної інстанції окремих положень чинного митного законодавства щодо митного оформлення товару, а також положень Протоколу 1 («Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» (далі - Протокол 1) до Угоди (Угода про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони), Доповнення 1 Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження (Законом України від 8 листопада 2017 року № 2187-VIII «Про приєднання України до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження» Україна приєдналася до Конвенції, яка набрала чинності з 1 лютого 2018 року) щодо надання відповідних документів при митному оформленні імпортованих товарів з походженням товару - країни Європейського Союзу. Відповідач зазначає, що позивачем не було дотримано вимог чинного митного та податкового законодавства при митному оформленні товару, оскільки позивачем для підтвердження походження товару, який ввезено на територію України частинами, не було подано митному органу країни імпорту єдиного підтвердження походження комплектного об`єкта (сертифікат з перевезення товару або декларація походження), що залишилось без належної оцінки судом апеляційної інстанції, що у своїй сукупності призвело до неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушень норм процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення.
9. Позивач надіслав відзив на касаційну скаргу, в якому вказує на правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права та просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції без змін.
10. Касаційний розгляд справи проведено у попередньому судовому засіданні, відповідно до статті 343 Кодексу адміністративного судочинства України.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції
11. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша  статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).
12. Перевіривши доводи касаційної скарги, в межах касаційного перегляду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні норм матеріального права та дотримання норм процесуального права у спірних правовідносинах, Верховний Суд виходить з наступного.
У справі, що розглядається суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі, зокрема зазначаючи про те, що позивачем при митному оформленні спірного товару було дотримано всіх вимог чинного митного законодавства, а також Протоколу 1 до Угоди (Угода про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони; далі - Угода), Доповнення 1 Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження (Законом України від 8 листопада 2017 року № 2187-VIII «Про приєднання України до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження» Україна приєдналася до Конвенції, яка набрала чинності з 1 лютого 2018 року) щодо надання відповідних документів при митному оформленні імпортованих товарів з походженням товару - країни Європейського Союзу, що не було спростовано відповідачем жодними належними, достатніми та допустимими доказами.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду апеляційної інстанції.
Так, частинами першою, другою та третьою статті 1 Митного кодексу України (тут і далі - МК України, у редакції на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з  Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у  статті 7  цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів. Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом,  Податковим кодексом України  та іншими законами України з питань оподаткування. Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.
Згідно з положеннями частин першої та другої статті 271 МК України мито - це загальнодержавний податок, встановлений  Податковим кодексом України  та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 280 МК України ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими  Митним тарифом України.
Ввізне мито є диференційованим щодо товарів, що походять з держав, які спільно з Україною входять до митних союзів або утворюють з нею зони вільної торгівлі. У разі встановлення будь-якого спеціального преференційного митного режиму згідно з міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені  Митним тарифом України.
До товарів, що походять з України або з держав - членів Світової організації торгівлі, або з держав, з якими Україна уклала двосторонні або регіональні угоди щодо режиму найбільшого сприяння, застосовуються пільгові ставки ввізного мита, встановлені  Митним тарифом України, якщо інше не встановлено законом.
Статтею 281 МК України передбачено встановлення тарифних пільг (тарифні преференції).
Так, частиною першою вказаної статті встановлено, що допускається встановлення тарифних пільг (тарифних преференцій) щодо ставок  Митного тарифу України  у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом, зниження ставок ввізного мита або встановлення тарифних квот відповідно до законодавства України та для ввезення товарів, що походять з держав, з якими укладено відповідні міжнародні договори.
Згідно з положеннями частин першої, другої та третьої статті 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.
Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.
Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару.
У відповідності до положень частини першої статті 41 МК України, товари у розібраному чи незібраному вигляді, що поставляються кількома партіями, у разі якщо за виробничими чи транспортними умовами неможливе їх відвантаження однією партією, а також у випадках, коли партія товару роздрібнена на кілька партій в результаті помилки, повинні розглядатися за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи як єдиний товар для цілей визначення країни походження товару.
Статтею 43 МК України визначено документи, що підтверджують країну походження товару. Так, частинами першою, другою та третьою вказаної статті встановлено, що документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару. Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.
Згідно з положеннями частин восьмої та дев`ятої статті 43 МК України, у разі якщо в документах про походження товару є розбіжності у відомостях про країну походження товару або органом доходів і зборів встановлено інші відомості про країну походження товару, ніж ті, що зазначені у документах, декларант або уповноважена ним особа має право надати органу доходів і зборів для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару додаткові відомості. Додатковими відомостями про країну походження товару є відомості, що містяться в товарних накладних, пакувальних листах, відвантажувальних специфікаціях, сертифікатах (відповідності, якості, фітосанітарних, ветеринарних тощо), митній декларації країни експорту, паспортах, технічній документації, висновках-експертизах відповідних органів, інших матеріалах, що можуть бути використані для підтвердження країни походження товару.
Відповідно до частин першої та другої статті 44 МК України для підтвердження країни походження товару орган доходів і зборів у передбачених законом випадках має право вимагати та отримувати документи про походження такого товару. У разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.
Законом України «Про ратифікацію Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони» від 16 вересня 2014 року № 1678-VII ратифіковано Угоду про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.
Відповідно до пункту 1 статті 29 Угоди про асоціацію кожна Сторона зменшує або скасовує ввізне мито на товари, що походять з іншої Сторони, відповідно до графіків, встановлених у додатку I-A до цієї Угоди.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що товар - силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА, призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги, ввезений позивачем, відноситься до товарної позиції УКТ ЗЕД 8504230000, зазначений у додатку 1-А до Глави 1 «Скасування мит» до Угоди, який є його невід`ємною частотною, що передбачає можливість застосування при митному оформленні цього товару преференційного режиму оподаткування (преференція « 410» - товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС), як «Складова комплектного об`єкта», що не заперечується та не спростовується відповідачем жодними належними доказами та доводами (зокрема, і в касаційній скарзі).
Пунктами 1, 2 статті 26 Угоди передбачено, що її положення застосовуються до торгівлі товарами, що походять з територій Сторін. Для цих цілей «походження» означає, що товар підпадає під правила походження, викладені в Протоколі 1 до цієї Угоди («Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва»).
Відповідно до статті 2 Розділу ІІ Протоколу 1 «Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію з метою впровадження цієї Угоди наступні товари мають вважатися як такі, що походять з Європейського Союзу: товари, цілком вироблені в Європейському Союзі, як це визначається у статті 5 цього Протоколу; товари, отримані в Європейському Союзі з матеріалів, які не були вироблені цілком у Європейському Союзі, за умови, що такі матеріали пройшли достатню обробку в ЄС відповідно до статті 6 цього Протоколу.
Статтею 16 Розділу V Протоколу 1 встановлено, що товари, що походять з Європейського Союзу, і товари, що походять з України, після ввезення до України чи Європейського Союзу відповідно підпадають під дію цієї Угоди за умови подання одного з таких документів:
(a)          сертифікат з перевезення товару EUR.1, зразок якого наведений у Додаткудо цього Протоколу; або
(b)          у випадках, вказаних у статті  22(1) цього Протоколу,  - декларація, що надалі іменуватиметься «декларацією інвойс», надана експортером до інвойса, повідомлення про доставку чи будь-якого іншого комерційного документа, який описує розглядувані товари достатньо детально для того, щоб їх можна було ідентифікувати; текст декларації інвойс наведений у Додаткудо цього Протоколу.
Статтею 17 Розділу V Протоколу 1 встановлено, що сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни експорту на письмову заяву експортера або, під відповідальність експортера, його уповноваженим представником.
Для цього експортер або його уповноважений представник має заповнити сертифікат з перевезення товару EUR.1, а також бланк заяви, зразок якої наведений у Додатку III. Ці бланки мають бути заповнені однією з мов, якими складено цю Угоду, і згідно з нормами законодавства країни експорту. Якщо їх заповнюють від руки, це має бути зроблено чорнилом і друкованими літерами. Опис товарів потрібно викласти у виділеній для цього комірці, не залишаючи вільних рядків. Якщо комірка заповнена не повністю, під останнім рядком опису потрібно накреслити горизонтальну лінію й перекреслити вільний залишок комірки.
Експортер, який подає заяву про видачу сертифіката з перевезення товару EUR.1, повинен бути готовим у будь-який час на вимогу митних органів країни експорту, у якій видається сертифікат з перевезення товару EUR.1, надати всі належні документи на підтвердження статусу походження товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу.
Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни-члена Європейського Союзу або України, якщо товари можуть бути визнаними такими, що походять з Європейського Союзу або України, і задовольняють іншим умовам цього Протоколу.
Митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1, повинні вжити всіх необхідних заходів для перевірки статусу походження товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними. Ці органи також мають забезпечити правильне заповнення бланків, зазначених у пункті 2 цієї статті. Вони, зокрема повинні перевірити, чи заповнена комірка, призначена для опису товарів, таким чином, щоб запобігти зловмисному дописуванню.
Дата видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 повинна бути вказана в комірці 11 цього сертифіката.
Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами й переданий експортерові одразу ж після здійснення чи забезпечення фактичного експортування товару.
Згідно з пунктом 1 Розділу V статті 24 Протоколу 1 підтвердження походження є дійсним протягом чотирьох місяців з дати видачі в країні експорту й у зазначений період має бути подане до митних органів країни імпорту.
Відповідно до статті 26 «Імпортування частинами» Розділу V «Підтвердження походження» Протоколу 1 якщо на запит імпортера і на умовах, указаних митними органами країни імпорту, розібрані чи незібрані товари в розумінні Загального правила 2(a) Гармонізованої системи, що підпадають під дію Розділів XVI і XVII або позицій 7308 і 9406 Гармонізованої системи, імпортуються частинами, після ввезення першої частини імпортер повинен подати митним органам країни імпорту єдине підтвердження походження цих товарів.
При цьому, комплектний об`єкт - товар, який згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності класифікується за одним товарним кодом, але за виробничими чи транспортними умовами переміщується через митний кордон України у розібраному чи незібраному вигляді декількома транспортними засобами (підпункт 1.2 розділу І «Загальні положення» Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення комплектних об`єктів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 630).
Водночас, слід зазначити, що згідно з положеннями пункту 2 статті 39 «Поправки до Протоколу» Розділу VIII «Прикінцеві Положення» Протоколу 1 після приєднання України до  Регіональної Конвенції про Пан-Євро-Середземноморські  преференційні правила визначення походження Підкомітет з Митного Співробітництва може також вирішити замінити правила визначення походження, наведені в цьому Протоколі, тими, що містяться в додатку до Конвенції.
Так, Законом України «Про приєднання України до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження» від 8 листопада 2017 року № 2187-VIII Україна приєдналася до Конвенції, яка набрала чинності з 01 лютого 2018 року.
У зв`язку з цим та відповідно до Рішення Підкомітету Україна ЄС з питань митного співробітництва від 21 листопада 2018 року № 1/2018 з 01 січня 2019 року стаття 26 Протоколу 1 замінена нормою аналогічного змісту, яка викладена в статті 25 Доповнення 1 Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження.
Пунктом 3 розділу І Порядку заповнення та видачі митницею сертифіката з перевезення (походження) товару EUR.1, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20 листопада 2017 року № 950, сертифікат з перевезення (походження) товару EUR.1 документ, який підтверджує статус преференційного походження товару(ів).
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ вказаного Порядку сертифікат заповнюється на одну партію товару(ів), що експортується(ються).
Так, за визначенням, наведеним у статті 1 Розділу І «Загальні положення» Протоколу 1, «партія товару» означає товари, що або одночасно посилаються від одного експортера одному одержувачу, або зазначені в одному транспортному документі, що регламентує їх відправку від експортера одержувачу, або, за відсутності такого документу, в єдиному інвойсі.
Партія товару означає товари, що або одночасно посилаються від одного експортера одному одержувачу, або зазначені в одному транспортному документі, що регламентує їх відправку від експортера одержувачу, або, за відсутності такого документу, в єдиному інвойсі.
Крім того, згідно з Рішенням Комісії ЄС № 2007/С83/01 (пояснення Комісії ЄС в частині «преференційних правил походження») допускається супроводження партій товару окремими доказами його походження. У такому випадку ці документи приймаються митними органами країни-імпортера для відповідних партій замість єдиного доказу походження, виданого для всього продукту (товару).
Таким чином, з урахуванням вказаних положень чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, Суд зазначає, що імпортер має право на застосування відповідної тарифної преференції у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом товарів та/або їх зменшення, ввезених із Європейського Союзу, за умови підтвердження походження цих товарів під час митного оформлення сертифікатом EUR.1 (або іншим документом, визначеним МК України та Протоколом 1), що виданий митними органами країни експортера на відповідну партію товару.
У справі, що розглядається судом апеляційної інстанції встановлено, що на виконання контракту позивачем у період із 28 січня по 30 січня 2019 року на митну територію України ввезено 24 найменування комплектного об`єкту силового трансформатору 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА (товарна позиція УКТ ЗЕД 8504230000), призначеного для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги, із застосуванням преференційного режиму оподаткування. Переміщення через митний кордон України вказаного товару здійснено позивачем у розібраному вигляді частинами та оформлено наступними митними декларація: ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001107; ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001111; ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001112; ІМ 40 АА від 30.01.2019 №UA500090/2019/001060.
Згідно із графою 31 митної декларації ІМ4 0 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001107 ввезено 9 найменувань складових комплектного об`єкту (далі - КО) із зазначенням порядкового номеру складової КО відповідно до відомості про оформлення складових КО, а саме: силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Radiators (радіатори) - 3 шт; № по КО 3; вартість - 6000 євро, вага брутто - 2829 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Radiators (радіатори) - 3 шт; № по КО 4; вартість - 6000 євро, вага брутто - 1600 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Radiators (радіатори) - 3 шт; № по КО 5; вартість - 6000 євро, вага брутто - 16009 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги HV turret (купола ВН) - 4 шт; № по КО 8; вартість - 3000 євро, вага брутто - 320 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги МV turret (купола СрН) - 4 шт; № по КО 9; вартість - 3000 євро, вага брутто - 2100 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Carriages (каретки) - 2 шт; № по КО 14; вартість - 6000 євро, вага брутто - 970 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Carriages (каретки) - 2 шт; № по КО 15; вартість - 6000 євро, вага брутто - 970 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Fans (вентилятори) - 4 шт; № по КО 16; вартість - 5000 євро, вага брутто - 108 кг; силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) з рідким діелектриком, потужністю 63000 кВА призначений для перетворення за допомогою індукції змінного струму з одним класом напруги в змінний струм з іншими параметрами напруги Fans (вентилятори) - 4 шт; № по КО 16; вартість - 5000 євро, вага брутто - 108 кг.
До митного оформлення митної декларації ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001107 надані наступні документи: сертифікат з перевезення товару форми EUR.1 №И 0000316958 від 24.01.2019 виданий на товар «Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 9 упаковок» вагою брутто 8715 кг, згідно загальному інвойсу експортера Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 №VB-007-1, контракт від 30.05.2018 №3005/18, укладений Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria (резидент Болгарії, Продавець) з КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» (покупець), контрольний список складових комплексного об`єкта Силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506), код товару 8504230000, строк переміщення 25.01.2019-28.02.2019, відомість про оформлення складових КО в кількості 24 частин загальною вагою нетто 89642 кг, загальною фактурною вартістю 523168 EUR, за підписом Директора КДП «НМУ» Електропівденмонтаж», СМR від 27.01.2019 на товар «Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 9 упаковок» вагою брутто 8715 кг, транспортний засіб АІ6059ЕЕ/АІ2245ХМ, інвойс № 01 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму комплектного об`єкта - 523168,00 Євро, інвойс №02 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму 46000 Євро частини (аксесуари) для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 9 упаковок, попереднє рішення про класифікацію та кодування товару згідно УКТ ЗЕДЗ №ПРК-КО-500-0001-19 від 25.01.2019, договір №2201/19-П на перевезення вантажів від 22.01.2019, транспортна заявка № 2 від 22.01.2019, довідка ТОВ «Сервіс-Чемпіон» №19 від 25.01.2019, рахунок на оплату по замовленню №442 від 25.01.2019.
Згідно із графою 31 митної декларації ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001111 ввезено 10 найменувань складових комплектного об`єкту із зазначенням порядкового номеру складової КО відповідно до відомості про оформлення складових КО, а саме: MV and MV-N bushings (вводи СН та нейтраль СН) - 4 шт; № по КО 18; вартість - 7000 євро, вага брутто - 144 кг; Radiators (радіатори) - 3 шт; № по КО 6; вартість - 6000 євро, вага брутто - 2376 кг; Radiators (радіатори) - 2 шт; № по КО 7; вартість - 4000 євро, вага брутто - 1070 кг; Stands (стійка) - 1 шт; № по КО 13; вартість - 4000 євро, вага брутто - 270 кг;  LV bushings (вводи НН) - 3 шт; № по КО 19; вартість - 3000 євро, вага брутто - 120 кг; НV-N bushings (вводи ВН-нейтраль) - 2 шт; № по КО 20; вартість - 4000 євро, вага брутто - 42 кг; НV bushings (вводи ВН) - 1 шт; № по КО 21; вартість - 3000 євро, вага брутто - 60 кг; НV bushings (вводи ВН) - 1 шт; № по КО 22; вартість - 3000 євро, вага брутто - 60 кг; НV bushings (вводи ВН) - 1 шт; № по КО 23; вартість - 3000 євро, вага брутто - 60 кг; Mounting gaskets (монтажні прокладки) - 1 шт; № по КО 24; вартість - 1500 євро, вага брутто -       40 кг.
До митного оформлення митної декларації ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001111 надані наступні документи: сертифікат з перевезення товару форми EUR.1 №И 0000316959 від 24.01.2019 виданий на товар 2Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 10 упаковок» вагою брутто 4242 кг, згідно загальному інвойсу експортера Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 №VB-007-1, контракт від 30.05.2018 №3005/18, укладений Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria (резидент Болгарії, Продавець) з КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» (покупець), контрольний список складових комплексного об`єкта Силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506), код товару 8504230000, строк переміщення 25.01.2019-28.02.2019, відомість про оформлення складових КО в кількості 24 частин загальною вагою нетто 89642 кг, загальною фактурною вартістю 523168 EUR, за підписом Директора КДП «НМУ» Електропівденмонтаж», СМR від 27.01.2019 на товар «Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 10 упаковок» вагою брутто 4242 кг, транспортний засіб АІ6069ЕЕ/ НОМЕР_1 , інвойс №01 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму - 523168,00 Євро, інвойс №03 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму 38500 Євро частини (аксесуари) для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 10 упаковок, попереднє рішення про класифікацію та кодування товару згідно УКТ ЗЕД №ПРК-КО-500-0001-19 від 25.01.2019, договір №2201/19-П на перевезення вантажів від 22.01.2019, транспортна заявка № 1 від 22.01.2019.
Згідно із графою 31 митної декларації ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001112 ввезено 4 найменування складових комплектного об`єкту із зазначенням порядкового номеру складової КО відповідно до відомості про оформлення складових КО, а саме: Oil conduits (мастилопроводи) - 1 компл; № по КО 11; вартість - 7000 євро, вага брутто - 1240 кг; Pipelines (трубопроводи) - 1 компл; № по КО 2; вартість - 5000 євро, вага брутто - 1400 кг; Protection and control devices (пристрій захисту та керування) - 1 компл; № по КО 10; вартість - 5000 євро, вага брутто - 100 кг; Platform (платформа) - 1 компл; № по КО 12; вартість - 4000 євро, вага брутто - 490 кг.
До митного оформлення митної декларації ІМ 40 ДЕ від 28.01.2019 №UA500090/2019/001112 надані наступні документи: сертифікат з перевезення товару форми EUR.1 №И 0000316960 від 24.01.2019 виданий на товар «Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 4 упаковки» вагою брутто 3230 кг, згідно загальному інвойсу експортера Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 №VB-007-1, контракт від 30.05.2018 №3005/18, укладений Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria (резидент Болгарії, Продавець) з КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» (покупець), контрольний список складових комплексного об`єкта Силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506), код товару 8504230000, строк переміщення 25.01.2019-28.02.2019, відомість про оформлення складових КО в кількості 24 частин загальною вагою нетто 89642 кг, загальною фактурною вартістю 523168 EUR, за підписом Директора КДП «НМУ» Електропівденмонтаж», СМR від 27.01.2019 на товар «Частини для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 4 упаковки» вагою брутто 3230 кг, транспортний засіб АІ1018ЕЕ/ НОМЕР_2 , інвойс №01 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму - 523168,00 Євро, інвойс №04 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму 21000 Євро частини (аксесуари) для силового трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 4 упаковки, попереднє рішення про класифікацію та кодування товару згідно УКТ ЗЕДЗ №ПРК-КО-500-0001-19 від 25.01.2019, товарна заявка №3 від 22.01.2019, договір №2201/19-П на перевезення вантажів від 22.01.2019, довідка про транспорті витрати ТОВ «Сервіс-Чемпіон» №20 від 25.01.2019, рахунок на оплату по замовленню №443 від 25.01.2019.
Згідно із графою 31 митної декларації ІМ 40 АА від 30.01.2019 №UA500090/2019/001060 ввезено 1 найменування складової комплектного об1єкта із зазначенням порядкового номеру складової КО відповідно до відомості про оформлення складових КО, а саме: Transformer body (трансформаторний корпус) - 1 шт; № по КО 1; вартість - 417668 євро, вага брутто - 76200 кг.
До митного оформлення митної декларації ІМ 40 АА від 30.01.2019 №UA500090/2019/001060 надані наступні документи: сертифікат з перевезення товару форми EUR.1 №И 0000316950 від 18.01.2019 виданий на товар «корпус трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 1 частину корпусу трансформатора» вагою брутто 76200 кг, згідно загальному інвойсу експортера Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 №VB-007-1, контракт від 30.05.2018 №3005/18, укладений Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria (резидент Болгарії, Продавець) з КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» (покупець), контрольний список складових комплексного об`єкта Силовий трансформатор 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506), код товару 8504230000, строк переміщення 25.01.2019-28.02.2019, відомість про оформлення складових КО в кількості 24 частин загальною вагою нетто 89642 кг, загальною фактурною вартістю 523168 EUR, за підписом Директора КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» коносамент на товар «корпус трансформатора 63 MVA,158/38,5/11kV,ONAF/ONAN (серійний № 113506) 1 упаковка» вагою брутто 76200 кг, попереднє рішення про класифікацію та кодування товару згідно УКТ ЗЕД № ПРК-КО-500-0001-19 від 25.01.2019, інвойс №01 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на загальну суму - 523168,00 Євро, інвойс №01 Hyundai Heavy Industries Co.Bulgaria від 14.01.2019 на суму частини комплексного об`єкта Transformer body - 417668 Євро, транспортна заявка №1 від 16.01.2019, договір міжнародного перевезення вантажів №1/02.06.2017 від 02.06.2017.
Судом апеляційної інстанції встановлено (що не заперечується та не спростовується відповідачем жодними належними доказами та доводами), що товари переміщено позивачем через митний кордон України у розібраному вигляді, декількома транспортними засобами, класифіковано Одеською митницею ДФС за кодом згідно з УКТ ЗЕД 8504230000. як комплектний об`єкт на підставі попереднього рішення про класифікацію та кодування товару: від 25.01.2019 № ПРК-КО-500-0001-19, митне оформлення всіх партій товарів здійснено в одному митному органі - Одеській митниці ДФС України. При декларуванні складових комплектного об`єкта у графі 31 митних декларацій вчинено записи: «Складова комплектного об`єкта», зазначено найменування складової комплектного об`єкта, що дає змогу ідентифікувати її з відомостями контрольного списку.
Також, у відповідності до наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа» (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 1372/21684 від 14.08.2012) у всіх митних деклараціях визначено країну походження - BG (Bulgaria).
Позивачем (як імпортером) застосовано до партій товару, який постачався комплектними об`єктами, тарифну преференцію (пільгу) зі сплати ввізного мита за кодом « 410 Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС» (Класифікатор звільнень від сплати митних платежів при ввезенні товарів на митну територію України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 1011) відповідно до норм Протоколу 1 Угоди про асоціацію. З метою застосування цієї тарифної преференції позивач для митного оформлення товарів надав усі необхідні документи, у тому числі сертифікати про походження товару EUR.1 (у яких визначено країну походження та зазначено, що такий має бути використаний у преференційній торгівлі між Європейська Співдружність і Україна), видані митними органами на кожну партію товару, що також відповідачем не заперечується та не спростовується жодними належними доводами та доказами.
Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що надані позивачем сертифікати з перевезення (походження) комплектуючих форми EUR.1 не скасовані та не визнані недійсними митним органом, а тому підтверджують пільги зі сплати митних платежів.
Так, статтею 45 МК України визначено підстави та порядок перевірки документів, що підтверджують країну походження товару.
Відповідно до частини першої статті 45 МК України, у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.
Крім того, за положеннями статті 33 «Перевірка підтверджень походження» Розділу VI «Домовленості про адміністративне співробітництво» Протоколу 1 подальші перевірки підтверджень походження мають здійснюватися у довільному порядку або тоді коли митні органи країни імпорту мають обґрунтовані сумніви в достовірності таких документів, статусі походження відповідних товарів або виконанні інших вимог цього Протоколу (пункт 1). 
З метою реалізації положень пункту 1 цієї статті митні органи країни імпорту повинні повернути сертифікат з перевезення товару EUR.1 та інвойс, якщо він був поданий, декларацію інвойс або копії цих документів митним органам країни експорту, вказавши, якщо це доречно, причини запиту. Будь-які отримані документи й інформація, що вказують на недостовірність інформації, наведеної в підтвердженні походження, повинні бути передані на підтримку запита про перевірку (пункт 2). 
Перевірка має бути здійснена митними органами країни експорту. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними (пункт 3).
Якщо митні органи країни імпорту вирішують призупинити надання преференційного режиму для товарів, щодо яких здійснюється перевірка, до надходження результатів цієї перевірки, вони повинні запропонувати імпортерові позбавитися товару з уживанням будь-яких запобіжних заходів, які вважатимуться необхідними (пункт 4).
У справі, що розглядається, судом апеляційної інстанції встановлено (що не заперечується та не спростовується відповідачем), що під час митного оформлення імпортованих позивачем складових частин комплектних об`єктів у Одеської митниці ДФС не виникло сумніву щодо достовірності поданих КДП «НМУ» Електропівденмонтаж» сертифікатів про походження товарів, Одеською митницею ДФС прийнято усі подані позивачем сертифікати про походження товару EUR.1 на кожну партію для застосування преференційного режиму, жодних запитів до Болгарії з метою перевірки цих сертифікатів не надсилалось. Інформація, вказана в поданих позивачем сертифікатах про походження товару EUR.1, відповідає переліку складових комплектного об`єкта контрольного списку, який відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 630 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення комплектних об`єктів» використовується митним органом для обліку цих складових при переміщенні їх через митний кордон України. Зазначений комплектний об`єкт ввезено позивачем на митну територію України в повному обсязі, Одеською митницею ДФС зауважень до повноти та змісту наданих позивачем документів не було та рішень про відмову в митному оформленні товарів митним органом не приймалось, як і рішень про відмову в застосуванні позивачем режиму вільної торгівлі.
Крім того, Суд зазначає, що згідно положень статті 32 Віденської конвенції про право міжнародних договорів від 23.05.1969 (відповідно до статті 84(2) Конвенції вона набрала чинності для Української РСР з 13 червня 1986 року) щодо можливого звернення до додаткових засобів тлумачення договору (відповідно до статті 1 Конвенції для цілей цієї Конвенції «договір» означає міжнародну угоду, укладену між державами в письмовій формі і регульовану міжнародним правом, незалежно від того, чи викладена така угода в одному документі, у двох чи кількох зв`язаних між собою документах, а також незалежно від її конкретного найменування), в тому числі до підготовчих матеріалів та до обставин укладення договору, щоб підтвердити значення, яке випливає із застосування статті 31 (стаття 31 «Загальне правило тлумачення»), або визначити значення, коли тлумачення відповідно до статті 31: а) залишає значення двояким чи неясним; або b) призводить до результатів, які є явно абсурдними або нерозумними.
Таким додатковим засобом тлумачення в розумінні статті 32 Віденської конвенції суди попередніх інстанцій цілком обґрунтовано визнали Методичні рекомендації щодо правил преференційного походження, що застосовуються між країнами Європейського Співтовариства, іншими європейськими країнами та країнами-учасницями Євро-середземноморського партнерства (A Users Handbook to the Rules of Preferential Origin used in trade between the European Community, other European Countries and the countries participating to the Euro-Mediterranean Partnership) (далі - Методичні рекомендації; джерело: https://taxation-customs.ec.europa.eu/system/files/2016-09/handbook_en_0.pdf), в яких надано постатейні коментарі до стандартних положень Протоколів щодо правил визначення преференційного походження.
Так, у коментарі Методичних рекомендацій до статті 26 Протоколу 1 зазначено, що вказана стаття надає імпортерам право запросити в митних органів дозвіл на імпорт великогабаритних елементів частинами, до кожної відправки додається єдиний сертифікат походження товару, що має бути поданий під час імпорту першої партії. Це дає можливість спростити процедуру імпорту, виключивши необхідність подавати окремий сертифікат походження на кожну поставку (партію). Відповідно, положення цієї статті головним чином застосовуються до виробничого обладнання, що за своєю природою не може бути відвантаженим однією партією. Митні органи країни-імпортера, за умови виконання імпортером поставлених до нього вимог, мають право погодити такий запит, або відхилити його. У разі погодження запиту митними органами країни імпортера, імпортер повинен надати єдиний сертифікат походження товару під час ввезення першої партії. Водночас, імпортер, який має на меті здійснення поставки частинами, перед ввезенням першої партії товару мусить проінформувати експортера про необхідність отримання єдиного сертифікату походження для всього імпортованого продукту (комплектного об`єкта). Якщо кожна така поставка супроводжуються підтвердженнями походження, такі окремі підтвердження походження повинні бути прийняті митними органами країни імпортера замість єдиного сертифікату походження, який видано на весь продукт.
Зазначене узгоджується з правовими висновками викладеними Верховним Судом у постанові від 19 травня 2023 року у справі № 140/211/20.
З урахуванням вказаного нормативного регулювання спірних правовідносин, встановлених у справі, що розглядається обставин справи, Суд зазначає, що суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що норми чинного митного законодавства (з урахуванням міжнародних договорів та угод, учасниками яких є Україна) не забороняли позивачу (імпортеру) для застосування преференційної ставки ввізного мита подавати сертифікати походження на кожну частину комплектного об`єкта.
Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку щодо наявності правових підстав для визнання протиправними та скасування податкове повідомлення-рішення                № 000017408 від 14.06.2019 та № 0000181408 від 14.06.2019.
13. Крім того, колегія судів зазначає, що Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень на рівні рекомендацій, що мають характер норм «м`якого права», наголосила, що якість будь-якого судового рішення залежить головним чином від якості його обґрунтування. Воно не лише полегшує розуміння сторонами суті рішення, а насамперед слугує гарантією проти свавілля. Обґрунтування судового рішення загалом засвідчує дотримання національним суддею принципів, проголошених ЄСПЛ. При цьому навіть «проміжні» процесуальні рішення потребують належного викладу підстав їх прийняття, якщо вони стосуються індивідуальних свобод. Належне мотивування судового рішення - це стандарт ЄСПЛ, напрацьований за результатами розгляду заяв про порушення права на справедливий суд. Аналіз практики ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції свідчить, що право на мотивоване судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи.
По-перше, ціль мотивування судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати і довести, передусім сторонам, що суд справді почув, а не проігнорував їхні позиції. По-друге, мотивоване судове рішення надає сторонам змогу вирішити питання про доцільність його оскарження. По-третє, належне мотивування судового рішення забезпечує ефективний апеляційний перегляд справи. По-четверте, тільки мотивоване судове рішення забезпечує можливість здійснювати суспільний контроль за правосуддям.
14. Суд звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують у державах-учасницях з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд обов`язок щодо обґрунтування, який випливає зі статті 6 Конвенції, може бути вирішене тільки у світлі конкретних обставин справи (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», заява № 63566/00, пункт 23). Тому за наведених вище підстав, якими Суд обґрунтував своє рішення, не вбачається необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
15. Переглянувши судові рішення в межах касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд апеляційної інстанції не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судового рішення, а тому касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2020 року у справі № 440/3770/19 слід залишити без задоволення.
16. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
17. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України).
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359, Кодексу адміністративного судочинства України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області залишити без задоволення, а постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2020 року у справі № 440/3770/19 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді | І.Я.Олендер І.А. Гончарова   М.М. Гімон