У х в а л а
6 вересня 2024 року
м. Київ
Справа № 201/1960/23
Провадження № 61-4237ск24
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження
за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник)
на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року
у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивачка) до скаржника, Державного підприємства «Сетам» (далі - підприємство), приватних виконавців Бурхан-Крутоус Лілії Анатоліївни та Куземченка Андрія Сергійовича про визнання недійсними електронних торгів і витребування майна та
в с т а н о в и в:
1.            8 лютого 2023 року позивачка звернулася до суду із позовом, у якому просила:
-                   визнати недійсними проведені підприємством електронні (прилюдні) торги з продажу арештованого майна відповідно до протоколу № 538097 від 11 травня 2021 року, реєстраційний номер лота 474644, а саме будинку АДРЕСА_1 (далі - спірний будинок);
-                   витребувати у скаржника спірний будинок і земельну ділянку з кадастровим номером 1210100000:03:110:000 площею 0,0825 га за тією ж адресою з цільовим призначенням для будівництва й обслуговування будинку.
2.            30 березня 2023 року Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська ухвалив рішення, згідно з яким відмовив у задоволенні позову.
3.            20 лютого 2024 року Дніпровський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою скасував рішення суду першої інстанції й ухвалив нове - про задоволення позову. 
4.            21 березня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати зазначену постанову й ухвалити нове рішення - про відмову в задоволенні позову.
5.            20 травня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та надав скаржникові строк для усунення недоліків. Скаржник мав надати копію документа про сплату судового збору відповідно до кількості учасників справи та документ про доплату судового збору у розмірі 3 971,20 грн (за попереднім розрахунком) і його копії для інших учасників.
6.            7 червня 2024 року скаржник надіслав до Верховного Суду матеріали з виправленими недоліками разом із доданими до них копіями відповідно до кількості учасників справи, зокрема квитанцію про доплату судового збору у розмірі 4 251,20 грн, який обчислив і сплатив згідно зі звітом про експертну грошову оцінку спірної земельної ділянки. 
7.            Касаційну скаргу обґрунтував тим, що суд апеляційної інстанції не врахував висновки, викладені у постановах:
(1) Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 669/927/16-ц, від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17, від 1 квітня 2020 року у справі № 610/1030/18, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18, від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, від 6 липня 2022 року у справі № 914/2618/16, від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/19, від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 і від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19, про необхідність перевіряти добросовісність поведінки насамперед зареєстрованого володільця майна; не можна вважати добросовісною особу, яка знала чи могла знати про порушення порядку реалізації майна або знала чи могла знати про набуття нею майна всупереч закону; за відсутності у реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень;
(2) Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 461/12525/15-ц і від 7 листопада 2018 року у справі № 488/6211/14-ц, про те, що, розглядаючи справи стосовно застосування положень статті 388 ЦК України у поєднанні з положеннями статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суди повинні самостійно, з урахуванням усіх встановлених обставин справи, виснувати про наявність підстав для втручання у мирне володіння майном особи, яка набула це майно за відплатним договором, виходячи з принципів мирного володіння майном, а також оцінити тягар, покладений на цю особу таким втручанням; цими обставинами можуть бути, зокрема, підстави та процедури набуття майна добросовісним набувачем, порівняльна вартість цього майна з майновим станом особи, спрямованість волевиявлення учасників правовідносин та їх фактичні наміри щодо цього майна тощо;
(3) Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17, Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 липня 2021 року у справі № 336/4662/19, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 756/2298/18 і від 14 грудня 2022 року у справі № 126/2200/20, про те, що державний реєстратор не може бути належним відповідачем у спорі про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно; він лише зобов`язаний виконати таке рішення незалежно від того, чи був залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору; встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та немає визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у задоволенні позову до такого відповідача;
(4) Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року у справі № 212/4585/17 та Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 31 січня 2019 року у справі № 826/14200/17, щодо можливості задоволення позовних вимог про витребування земельної ділянки за наявності судового рішення між цими сторонами про визнання права власності на цей об`єкт.
8.            Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).
9.            Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана у передбачений законом строк і з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У касаційній скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбаченої пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підстави для касаційного оскарження.
Керуючись статтями 260, 261, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд
у х в а л и в :
1.     Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам», приватних виконавців Бурхан-Крутоус Лілії Анатоліївни та Куземченка Андрія Сергійовича про визнання недійсними електронних торгів і витребування майна.
2.     Витребувати із Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу № 201/1960/23.
3.     Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів; роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді 	 	Д. А. Гудима	
 	 	Є. В. Краснощоков	
 	 	П. І. Пархоменко