ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
11 липня 2024 року           справа №200/436/24 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Гайдар А.В., Казначеєв Е.Г., розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача – ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі № 200/436/24 (головуючий І інстанції Абдукадирова К.Е.) за позовом ОСОБА_2 до Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” про визнання дій (бездіяльності) протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

                                                              У С Т А Н О В И В:      

24 січня 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом  до Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ”, в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” № 79 від 15.12.2023 року про застосування до інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” № 6 о/с 02.01.2024 року в частині накладення на лейтенанта поліції ОСОБА_2 , інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють” дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; поновити ОСОБА_2 , лейтенанта поліції, на посаді інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють”; стягнути з Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту незаконного звільнення і до дня винесення судом рішення про поновлення.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач проходив службу в Національній поліції України, мав звання лейтенанта поліції та займав посаду інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють”.
15.11.2023 року відносно позивача було складено протоколи про адміністративні правопорушення за ст. 124, 130, 185 КУпАП, а також винесено постанову про адміністративне правопорушення за ст. 126 КУпАП.
Наказом від 15 грудня 2023 року № 79 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби і наказом № 6 о/с від 02.01.2024 року звільнено зі служби.
Як зазначено в наказі відповідача № 79 від 15.12.2023, позивача звільнено за порушення вимог п. 1,2,6 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, абзаців першого та другого частини п`ятої статі 14, абзаців першого та другого частини другої статті 16 Закону України “Про дорожній рух”, підпунктів “а”, “б”, “г” пункту 2.1 та пункту 2.5 Правил Дорожнього руху, підпунктів 1,2,6 пункту 3 розділу ІІ, підпунктів 1,3,5,7 пункту 1 розділу ІV Посадової інструкції посаду інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють” та Присяги працівника поліції.
На переконання позивача, застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в Національній поліції суттєво порушує його права та охоронювані законом інтереси, порушує положення чинного трудового законодавства, що є підставою для поновлення позивача на службі в поліції.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі № 200/436/24 у задоволенні позову – відмовлено.
Представник позивача не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.
На обґрунтування апеляційної скарги наведено практично ті самі доводи, які були викладені в позовній заяві та протягом розгляду справи в суді першої інстанції.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.
Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.    
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла  висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.     
Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що Наказом начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” від 05.04.2023 №265 призначено лейтенанта поліції ОСОБА_2 інспектором взводу №3 роти №2 полку, звільнивши з посади інспектора взводу № З роти № 5 батальйону управління поліції особливого призначення № 3 (штурмовий батальйон “Луганськ-1 ім. Героя України Сергія Губанова”) цього Департаменту, з 10 квітня 2023 року.
До ДПОП “ОШБ “Лють” надійшла інформація про те, що 15.11.2023 приблизно о 20:50 працівники батальйону патрульної поліції у містах Краматорськ та Слов`янськ управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції (далі - БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП) здійснили виїзд на вул. Актюбінську в м. Краматорськ Донецької області, у зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, а саме наїздом на перешкоду та в подальшому перекиданням транспортного засобу CHEVROLET AVEO, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП “ОШБ “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0124339), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Артемівськ Донецької області, освіта вища, в ОВС з 26.03.2012 до 06.11.2015, у НПУ з 07.11.2015, на займаній посаді з 05.04.2023, по службі характеризується посередньо, діючих дисциплінарних стягнень не має.
Наказом т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” від 16.11.2023 №678 “Про призначення службового розслідування”  призначено службове розслідування  щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП ОШБ “Лють” у формі письмового провадження.
Відповідно до наказу т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” від 30.11.2023 №738 “Про продовження строку проведення службового розслідування” продовжено на 15 календарних днів строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ДПОП “ОШБ “Лють” від 16.11.2023 №678, щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП ОШБ “Лють”.
13.12.2023 т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” затвердив Висновок службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №3 роти “2 полку УПОП №3 ДПОП “ОШБ “Лють” лейтенантом поліції ОСОБА_2 (далі - Висновок службового розслідування), зі змісту якого слідує, що:
"… до ДПОП “ОШБ “Лють” надійшла інформація про те, що 15.11.2023 приблизно о 20:50 працівники батальйону патрульної поліції у містах Краматорськ та Слов`янськ управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції (далі - БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП) здійснили виїзд на вул. Актюбінську в м. Краматорськ Донецької області, у зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, а саме наїздом на перешкоду та в подальшому перекиданням транспортного засобу CHEVROLET AVEO, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення №3 ДПОП “ОШБ “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 .
… Крім того, під час службового розслідування встановлено, що 15.11.2023 близько 20:50 ОСОБА_2 , перебуваючи у цивільному одязі, без табельної вогнепальної та автоматичної зброї, не маючи при собі посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката “Зелена картка”), керуючи транспортним засобом CHEVROLET AVEO, державний номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись біля буд. 195 по вул. Актюбінській у м. Краматорськ Донецької області не обрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням, виїхав за межі проїзної частини та здійснив наїзд на перешкоду (бордюрний камінь), після чого продовжуючи рух у некерованому стані, перетнувши полосу зустрічного руху, виїхав за межі проїзної частини, де скоїв наїзд на перешкоду (дерево). При виїзді на місце події працівниками БГШ у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП та під час спілкування з ОСОБА_2 , у нього були виявлені явні ознаки алкогольного сп`яніння (стійкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови), при цьому ОСОБА_2 намагався втекти з місця події, але був затриманий працівниками поліції. Під час затримання ОСОБА_2 поводив себе зухвало (виражався нецензурною лайкою, перешкоджав законним вимогам поліцейських), у зв`язку з чим, до ОСОБА_2 , було застосовано спеціальний засіб - кайданки.
У подальшому ОСОБА_2 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння на місці дорожньо-транспортної пригоди з використанням газоаналізатора “Drager”, на що він відмовився. Після чого ОСОБА_2 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння у найближчому медичному закладі, на що останній також відповів відмовою.
15.11.2023 відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне затримання серії АА № 127966, протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 278413 за статтею 185 (Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків) Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №647180, передбачене частиною першою етап і 130 (Керування транспортними засобами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції) КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 296030, передбачене статтею 124 (Порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна) КУпАП та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 470035 за частиною першою статті 126 (Керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія відповідної категорії, реєстраційному документі на транспортний засіб) КУпАП.
15.11.2023 вказана подія зареєстрована в інформаційно-комунікаційній системі “Інформаційний портал Національної поліції України” Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецький області за № 20320…
…Лейтенант поліції ОСОБА_2 як поліцейський зобов`язаний навіть у позаслужбовий час неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити Українському народові, наказів керівництва, а також утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Тоді, як викладені обставини свідчать, що ОСОБА_2 порушив вимоги пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, абзаців 1, 2 частини п`ятої статті 14 та абзаців 1, 2 частини другої статті 16 Закону України “Про дорожній рух”, підпунктів “а”, “б”, “ґ” пункту 2.1 та пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, підпунктів 1, 2, 6 пункту' З розділу 11, підпунктів 1, З, 5, 7 пункту 1 розділу IV посадової інструкції інспектора взводу №3 роти № 2 полку УПОП № З ДПОП “ОШБ “Лють” та Присягу працівника поліції, скоївши дисциплінарний проступок.
Отже, вчинені ОСОБА_2 дії свідчать про відсутність в нього високої свідомості, недотримання законодавства, порушення норм професійної етики та призводить до приниження авторитету поліції. Такі дії не можна вважати гідними посади поліцейського та його особисті дані такими, що сприяють посиленню авторитету і довіри громадян до Національної поліції України, оскільки поліцейські власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватися.
Обставиною, яка пом`якшує відповідальність ОСОБА_2 , є відсутність діючих дисциплінарних стягнень.
Обставиною, яка обтяжує відповідальність ОСОБА_2 , передбаченою частиною шостою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння. У той же час, дисциплінарною комісією враховано, що порушення службової дисципліни ОСОБА_2 , допущено під час дії воєнного стану на території України. Вказана обставина не визначена Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, як обтяжуюча, однак на переконання дисциплінарної комісії фактично обтяжує відповідальність ОСОБА_2 .
Обставин щодо скоєння ОСОБА_2 дисциплінарного проступку у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони, що відповідно до вимог частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, виключало б можливість застосовування до нього дисциплінарних стягнень, не встановлено.
Причинами й умовами, що сприяли скоєнню зазначеної надзвичайної події, стали особиста недисциплінованість ОСОБА_2 , нехтування ним вимог чинного законодавства України, наказів Національної поліції та Міністерства внутрішніх справ України, а також невжиття достатніх профілактичних заходів щодо своєчасного запобігання фактам порушення службової дисципліни підлеглими з боку керівництва взводу № 3 роти № 2 полку УПОП № 3 ДПОП “ОШБ “Лють”, а саме заступників командира взводу № 3 роти № 2 полку УПОП № 3 ДПОП “ОШБ “Лють” старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 
…Службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни інспетором взводу №3 роти №2 полку УПОП №3 ДПОП “ОШБ” “Лють” лейтенантом поліції ОСОБА_2 завершити.
Відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження.
За порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції У краї затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію” абзаців 1,2 частини п`ятої статті 14 та абзаців 1,2 частини другої статті 16 Закону України “Про дорожній рух”, підпунктів “а”, “б”, “ґ” пункту 2.1 та пункту Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, підпунктів 1, 2, 6 пункту 3 розділу II, підпунктів 1, З, 5, 7 пункту 1 розділу IV посадової інструкції інспектора взводу № 3 р № 2 полку УПОП № 3 ДПОП “ОШБ “Лють” та Присягу працівника поліції; як наслідок виразилося у керуванні 15.11.2023 о 20:50 транспортним засобом CHEVROLET AVEO, державний номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознак: алкогольного сп`яніння, не маючи при собі посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальне власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката “Зелена картка”), та скоєнні біля буд. 195 по вул. Актюбінській у м. Краматорськ Донецької області дорожньо-транспортної пригоди, із урахуванням вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 “Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції” застосувати до інспектора взводу № 3 роти №2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
15.12.2023 т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” прийняв наказ №79 “Про застосування дисциплінарного стягнення”, пунктом 1 якого за порушення вимог службової дисципліни, вимог пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції У краї затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію” абзаців 1,2 частини п`ятої статті 14 та абзаців 1,2 частини другої статті 16 Закону України “Про дорожній рух”, підпунктів “а”, “б”, “ґ” пункту 2.1 та пункту Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, підпунктів 1, 2, 6 пункту 3 розділу II, підпунктів 1, 3, 5, 7 пункту 1 розділу IV посадової інструкції інспектора взводу № 3 р № 2 полку управління поліції особового призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції “Лють” та Присяги працівника поліції, що виразилося в  керуванні автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, застосовано до інспектора взводу № 3 роти №2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” від 02.01.2024 № 6 о/с відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України “Про національну поліцію” звільнено зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 інспектора взводу № 3 роти №2 полку управління поліції особливого призначення № 3, з 02 січня 2024 року.
Вважаючи незаконним притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною шостою  статті 43 Конституції України  громадянам гарантований захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає  Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII  (далі - Закон №580-VIII).
Згідно із п. 1, п. 2 ч. 1  ст. 18 Закону № 580-VIII  поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до ч. 1, ч. 2  ст. 19 Закону № 580-VIII  у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Частиною 1 ст.  23 Закону № 580-VIII  визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим  Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII  (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених  статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію"  (п. 1, 2, 4, 6, 13 ч. 3) зобов`язує поліцейського:
- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
- знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
- утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
- сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
За правилами ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179  затверджені Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Пунктом 1 Розділу І Правил установлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень  Конституції  та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені  Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до  Конституції  та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Відповідно до ч. 1  ст. 38 Закону України "Про запобігання корупції"  особи, зазначені у  пункті 1,  підпункті "а" пункту 2  частини першої  статті 3 цього Закону, зокрема, поліцейські, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог  закону  та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.
Аналіз наведених правових норм  Закону № 580-VIII, Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських та  Закону України "Про запобігання корупції"  дає підстави для висновку, що проходячи службу в Національній поліції, поліцейський зобов`язаний, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені  Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами; безумовно виконувати накази керівників, видані в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; запобігання вчиненню правопорушень; не вчиняти будь-яких інших дій, які підривають авторитет Національної поліції України.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. ч. 1, 2 ст. 13 Статуту).
Відповідно до ч. 3 ст. 13 Статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Частинами 1, 2 ст. 14 Статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України  встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Статуту).
За правилами ч. 1 ст. 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;  висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Частиною 3 ст. 19 Статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Статуту).
Відповідно до частини десятої статті 14, частини сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Міністра внутрішніх справ України від 07.11.2018  № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).
За змістом пункту 1 Розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Порядку № 893 слідує, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання службової дисципліни. Обставини щодо вчинення особою дисциплінарного проступку, встановлюються у ході службового розслідування щодо особи порушника, призначеного начальником за фактом вчинення проступку.
У свою чергу, висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, вид і розмір заподіяної шкоди.
Такі обставини повинні бути встановлені членами дисциплінарної комісії під час проведення службового на підставі зібраних ними матеріалів та пояснень осіб, яким відомі обставини щодо яких здійснюється службове розслідування.
Суд зазначає, що Законом України від 15.03.2022 № 2123-ХІІ Дисциплінарний статут доповнений розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану".
За правилами ч. 1 ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 26 Дисциплінарного статуту якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.
Згідно із абз. 4 ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
Судом встановлено, що до ДПОП “ОШБ “Лють” надійшла інформація про те, що 15.11.2023 близько 21:00 ОСОБА_2 керуючи транспортним засобом CHEVROLET AVEO, державний номерний знак НОМЕР_1 рухаючись по вул. Актюбінській у м. Краматорськ Донецької області не впорався з керуванням та здійснив наїзд на перешкоду і допустив перекидання транспортного засобу.
При виїзді на місце події працівниками БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП та під час спілкування з ОСОБА_2 , у нього були виявлені явні ознаки алкогольного сп`яніння (стійкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови), при цьому ОСОБА_2 намагався втекти з місця події, але був затриманий працівниками поліції. Під час затримання ОСОБА_2 поводив себе зухвало (виражався нецензурною лайкою, перешкоджав законним вимогам поліцейських), у зв`язку з чим, до ОСОБА_5 , було застосовано спеціальний засіб - кайданки і доставлено до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області.
ОСОБА_2 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння на місці дорожньо- транспортної пригоди з використанням газоаналізатора “Drager”,  на що він відмовився. Після чого, ОСОБА_2 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння у медичному закладі, на що він також відмовився.
15.11.2023 відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне затримання серії АА № 127966, протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 278413 за статтею 185 (Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків) Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №647180, передбачене частиною першою статті 130 (Керування транспортними засобами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції) КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 296030, передбачене статтею 124 (Порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна) КУпАП та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 470035 за частиною першою статті  126 (Керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія відповідної категорії, реєстраційному документі на транспортний засіб) КУпАП.
Під час події ОСОБА_2 перебував у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.
Зазначена інформація стала підставою для призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни.
Наказом т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення “об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” від 16.11.2023 №678 “Про призначення службового розслідування” , відповідно до вимог статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого  Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пунктів 1,2 розділу ІІ Порядку  проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №989, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України від 28.11.2018 за №1355/32807 та №1356/32808, призначено за наведеним вище фактом службове розслідування.
Пунктом 2 цього  наказу  для проведення службового розслідування утворено дисциплінарну комісію та пунктом 3 наказу голові дисциплінарної комісії ОСОБА_6 підготувати матеріали службового розслідування та пропозиції у визначеному законодавством порядку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ст. 15 Дисциплінарного статуту).
Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Суд зазначає, що в ході розгляду справи не встановив порушення відповідачем порядку та строків проведення службового розслідування.
Зі змісту наведених вище правових норм слідує, що не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Відповідно до висновку про результати службового розслідування за фактом керування 15.11.2023 о 20:50 інспектором взводу № 3 роти №2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 транспортним засобом CHEVROLET AVEO, державний номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння, не маючи при собі посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальне власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката “Зелена картка”), та скоєнні біля буд. 195 по вул. Актюбінській у м. Краматорськ Донецької області дорожньо-транспортної пригоди, встановлено, зокрема, що відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне затримання серії АА № 127966, протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 278413 за статтею 185 (Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків) Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №647180, передбачене частиною першою статті 130 (Керування транспортними засобами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції) КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 296030, передбачене статтею 124 (Порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна) КУпАП та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 470035 за частиною першою статті  126 (Керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія відповідної категорії, реєстраційному документі на транспортний засіб) КУпАП.
Надалі, під час проведення службового розслідування, 17.11.2023 дисциплінарною комісією надано запит за вих. № 956/59/01/01-2023 до БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП з метою отримання завірених належним чином матеріалів про адміністративні правопорушення, складених стосовно ОСОБА_2 .
На зазначений запит БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП за вих. № 344/41/37/1/01-2023 від 20.11.2023 надано завірені на.пежним чином копії протоколу про адміністративне затримання серії АА № 127966, протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 278413 за статтею 185 КУпАП, протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 647180, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП, протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №296030, передбачене статтею 124 КУпАП, постанови по справі про адміністративне правопорушення, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 470035 за частиною першою статті 126 КУпАП, оптичний носій (ПУП-К диск) з відеозаписами з відеореєстраторів, встановлених на службовому автомобілі екіпажу БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП “Циклон 1” та нагрудних відеокамер поліцейських, за період часу фіксації та документування правопорушень, вчинених ОСОБА_2 .
Ураховуючи викладене, дисциплінарною комісією вивчено відеозаписи з портативних відеореєстраторів поліцейських екіпажу БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП.
Відеофайл має назву id: 7е7еd86b989e400e41e2d82b419f0eeb, при перегляді якого встановлено, шо відеозаписи здійснено 15.11.2023.
О 20:52 на відеозаписі видно як громадянин ОСОБА_2 виходить з кушів, які знаходяться біля дороги та хитаючись зі сторони в сторону прямує в бік розбитого автомобіля, який перебуває на узбіччі дороги та викрикує незрозумілі слова.
О 20:54 поліцейські екіпажу БПП у містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП повідомляють невідомому громадянину, який перебував на місці події, про те, шо ОСОБА_2 перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння. У цей час ОСОБА_2 починає втікати від працівників поліції, які у подальшому його наздогнали.   
Після цього ОСОБА_2 почав висловлюватися нецензурною лайкою у бік поліцейських, не виконував вимоги працівників і почав вириватись після чого о 20:56 ОСОБА_2 був затриманий та поліцейські надягли на нього кайданки, оскільки він чинив опір законним вимогам поліцейських.
О 20:58 громадянина ОСОБА_2 посадили до автомобіля патрульної поліції та поїхали у бік Краматорського РУП ГУРІП в Донецькій області. Шляхом слідування ОСОБА_2 продовжує висловлюватись у бік поліцейських нецензурною лайкою.
О 21:10 ОСОБА_2 повідомляє поліцейським, шо він винний у скоєнні дорожньо- транспортної пригоди.
О 21:20 ОСОБА_2 доставлено до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, де він і надалі агресивно та неадекватно себе поводить по відношенню до працівників поліції.
О 21:40 поліцейські встановили повні анкетні дані ОСОБА_2 та те, шо він перебуває на посаді інспектора управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП “ОШБ “Лють”.
О 21; 44 ОСОБА_2 повідомляє працівникам поліції, що він тільки но виїхав з-під н. п. Курдюмівка Бахмутського району Донецької області та не боїться, що його можуть звільнити зі штурмової бригади “Лють”, додавши, що якщо його звільнять, йому буде краще він поїде до своєї сім`ї.
О 21:46 поліцейські запитують ОСОБА_2 чи має він посвідчення водія, на що останній відповідає, що не має і ніколи не отримував, на що поліцейські йому повідомляють, що відносно нього будуть складені відповідні адміністративні матеріали за порушення законодавства, на що ОСОБА_2 повідомив, що він не керував трапспортним засобом, при цьому продовжуючи нецензурно висловлюватись у бік поліцейських.
О 21:59 ОСОБА_2 знову повідомляє працівникам поліції, що він дурень, бо його зловили поліцейські та що він спричинив ДТП і говорить, що людей він не збив і тільки побив свій автомобіль, після чого починає говорити, що це зробив не він, а просто побачив, що хтось вчинив ДТП.
О 22:12 до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області прибули представники управління моніторингу ДПОП “ОШБ “Лють” та начальник управління - командир полку УПОП № 3 ДПОП “ОШБ “Лють”.
О 22: 43 поліцейські з ОСОБА_2 зняли кайданки.
О 23:00 поліцейські зачитали ОСОБА_2 його права й обов`язки та ознайомили з адміністративними матеріалами, складеними відносно нього, під час чого ОСОБА_2 повідомив, що він користується вимогами статті 63 Констиіуції України та відмовляється підписувати будь-які документи (протоколи, постанови), а також відмовився від надання пояснень.
О 23:32 патрульні повідомили ОСОБА_2 , що він може бути вільний, після чого він покинув приміщення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області. На цьому відеозапис завершено.
Суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.
При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.
У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.
Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі №802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.
Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до  статті 64 Закону України “Про Національну поліцію”  передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.
Варто також зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі №824/1015/16-а з подібних правовідносин.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.
Крім того з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги  це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися  Конституції  та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.
Зазначена правова позиція закріплена рішеннях Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі “Звежинський проти Польщі” (заява №34049/96) та від 19.04.2007 у справі “Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії” (заява №63235/00).
Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.
Разом з тим, суд відзначає, що позивач, ураховуючи наявне в нього звання та посаду, яку він обіймав, повинен був усвідомлювати значення своїх дій, знати та неухильно виконувати законодавчі приписи не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті, діючи таким чином, щоб виключити будь-які сумніви у стороннього спостерігача у протиправності своєї поведінки та щоб запобігти підриву авторитету органів поліції. Таке, в свою чергу, переконує суд у правильності висновків службового розслідування.
Вищенаведені фактичні обставини справи, які були встановлені судом під час розгляду справи, підтверджені належними доказами, які були досліджені та долучені до матеріалів справи, свідчать про те, що позивачем у справі допущено грубе порушення службової дисципліни.
Європейський Суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12.01.2012 у справі “Горовенки та Бугара проти України” (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).
При цьому суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського Суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Суд також враховує позицію Європейського Суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), Проніна проти України (Заява №63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява №4909/04; від 10.02.2010; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Частинами 1 та 9 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.
Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Верховний Суд у своїй постанові від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив, зокрема, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.
На переконання суду, відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.
Наведене свідчить, що при виданні спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідачем було враховано характер та обставини вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки, особа порушника, ступінь вини, попередня поведінка поліцейського, а також тривалість служби та рівень знань про порядок служби.
Підсумовуючи наведене вище, суд першої інстанції дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому, суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у Департаменті поліції особливого призначення “об`єднана штурмовій бригаді Національної поліції України “ЛЮТЬ” є співмірним до вчиненого проступку.
Відповідно до ч. 2  ст. 77 КАС України  в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, у даному випадку було належним чином доведено представником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області при розгляді цієї справи.
Враховуючи викладене, спірні накази Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України “ЛЮТЬ” № 79 від 15.12.2023 року про застосування до інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють” лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції та  № 6 о/с 02.01.2024 року в частині накладення на лейтенанта поліції ОСОБА_2 , інспектора взводу № 3 роти № 2 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення “Об`єднаної штурмової бригади Національної поліції України “Лють” дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції відповідають вимогам законодавства і підстави для визнання їх протиправними та скасування  відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак, підстави для їх задоволення також відсутні.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позову.  
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи наведене, колегія суддів не знаходить правових підстав для задоволення апеляційної скарги і відповідно для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, правові висновки суду першої інстанції скаржником не спростовані.
Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
                                                                    ПОСТАНОВИВ  :

Апеляційну скаргу представника позивача – ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі № 200/436/24 - залишити без задоволення.                           
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі № 200/436/24 - залишити без змін.                               
Повне судове рішення складено 11 липня 2024  року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя                                                                                 А.А. Блохін

Судді                                                                                                     А.В. Гайдар

                                                                                                               Е.Г. Казначеєв