П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
17 липня  2024 року                                                                                                місто  Київ
                                                                                          справа № 759/3256/23
                                                                                           провадження №22-ц/824/3668/2024
 
 Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д.,  Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання -  Височанської Н.В. 
 
сторони: 
позивач - ОСОБА_1 
відповідач  - Святошинського  РВДВС  у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції  (м.Київ)
відповідач - ДП «Сетам»
відповідач - ОСОБА_2 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на  рішення Святошинського   районного суду м.Києва    від  22 листопада  2023 року, ухвалене у складі судді Ключник А.С.,
 
                                                       В С Т А Н О В И В:
 
У лютому 2023 року  позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів, в якому просила визнати недійсними електронні торги, проведені 2 серпня 2021 року та оформлені протоколом ДП «СЕТАМ» № 548838, актом про проведені електронні торги Святошинського ВДВС у м.Києві від 25 серпня 2021 року, свідоцтвом приватного нотаріуса КМНО Журавської М.А. від 22 вересня 2021 року № 340; визнати недійсним правочин (договір купівлі-продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ), укладений за результатами електронних торгів 2 серпня 2021 року на ДП «СЕТАМ», та на підставі акту про проведені електронні торги, складеного головним державним виконавцем Компанець Р.В. у виконавчому провадженні № НОМЕР_1, затвердженого начальником Святошинського ВДВС у м.Києві Василевським А.М. 25 серпня 2021 року;  застосувати до правочину щодо реалізації на електронних торгах квартири наслідки його недійсності, а саме: припинити право власності переможця торгів ОСОБА_2 на квартиру, витребувати майно з володіння ОСОБА_2 та визнати право власності на квартиру за ОСОБА_1 ; скасувати протокол № 548838 про проведені  2 серпня 2021 року електронні торги ДП «СЕТАМ», акт про проведені електронні торги, складений головним державним виконавцем Компанець Р.В., затверджений начальником Святошинського ВДВС у м.Києві Василевським А.М. 25 серпня 2021 року, свідоцтво, видане 22 вересня 2021 року за р.№ 340 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Журавською М.А.; скасувати рішення про державну реєстрацію права власності та державну реєстрацію права власності переможця торгів ОСОБА_2 на нерухомість, вчинену 22 вересня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Журавською М.А., індексний номер рішення: 60522286, на підставі протоколу ДП «СЕТАМ», акту про проведені електронні торги, нотаріального свідоцтва.
Позов обґрунтовано тим, що  5 березня 2020 року ОСОБА_1 вперше дізналась про наявність заочних рішень суду та виконавчого провадження про стягнення з неї грошових коштів.
Позивачка ОСОБА_1 була власницею квартири АДРЕСА_2 .
22 вересня 2021 року приватний нотаріус Журавська М.А. прийняла рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_2 на підставі виданого нею свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 22 вересня 2021 року, за реєстровим номером № 340, яке в свою чергу було видане на підставі Акту  про проведені електронні торги, складеного 25 серпня 2021 року головним державним виконавцем Компанець Р.В. та затвердженого начальником Святошинського  ВДВС у м.Києві Василевським А.М. Вказаний акт головний державний виконавець Компанець Р.В. склав на підставі протоколу № 548838 від 2 серпня 2021 року про проведені електронні торги, складеного ДП «СЕТАМ».
Позивач  зазначає про те, що  відповідачами порушені права та інтереси позивача, правила  та порядок реалізації арештованого майна.
Зокрема,  державним виконавцем  виконавчої служби  протягом 2019-2022 років з власної  ініціативи не надсилалися жодна постанова чи повідомлення в рамках відкритих ним щодо позивача виконавчих проваджень, в тому числі  про відкриття ВП, арешт коштів та майна, дату і час візиту до боржника, призначення оцінщика, щодо електронних торгів, зупинення та закриття ВП тощо. Зокрема, державний виконавець Святошинського районного відділу  державної виконавчої служби у м.Києві  Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Київ) не повідомив боржника у встановлений строк про оціночну вартість квартири, чим позбавив позивача права на оскарження протиправності своїх дій до проведення електронних торгів.
Позивач вважає, що незаконними діями і бездіяльністю  Святошинського районного відділу  державної виконавчої служби у м.Києві  Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Київ) та ДП «СЕТАМ» були порушені права позивача на отримання своєчасної та належної інформації про примусову реалізацію її  нерухомого майна. Тим самим було порушено інтереси позивача припинити реалізацію арештованого майна з торгів, в тому числі шляхом врегулювання боргу в іншій передбачений законодавством спосіб.
В порушення чинного законодавства позивачу як боржнику у виконавчому провадженні не надана можливість  добровільно  сплатити борг, незважаючи на те, що позивачем вносились кошти на депозитний рахунок ВДВС, не було запропоновано першочергово викупити арештоване нерухоме майно. 
Крім того, державним виконавцем Святошинського районного відділу  державної виконавчої служби у м.Києві  Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Київ) порушені права та інтереси  позивача, що полягає у виставленні на торги майна вартістю значно вищою за суму боргу, за наявності іншого  майна та іншої арештованої квартири співмірної з сумою боргу.
Також зазначає про те, що  державною виконавчою службою грубо порушено порядок опису та арешту квартири для передачі на  торги, оскільки підставою для  проведення оспорюваних позивачем електронних торгів став опис та арешт  квартири, проведений  березня 2020 року в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_5 - вже закритого до моменту оцінки та передачі квартири на торги.
В постанові від 5 березня 2020 року про опис та арешт майна боржника допущені порушення, зокрема,  надана позивачу постанова не заповнена, не містить підписів стягувача, боржника, понятих, зберігача та самого виконавця; незважаючи на те, що постановою було призначено опис всього майна боржника,  позивач пропонувала виконавцю в першу чергу провести опис її рухомого майна, в тому числі товарних залишків, - виконавець описав лише нерухоме майно; у постанові невірно вказані характеристики описаного майна, зокрема загальна площа квартири вказана 1,5 кв.м. замість 68,4 кв.м., що суттєво зменшує вартість квартири; під час опису та арешту  майна не було передане на відповідальне зберігання жодній особі, що суттєво вплинуло на продажну вартість квартири, оскільки потенційні покупці не мали змоги оглядати її перед придбанням  торгів.
Крім того, зазначає, що замовлення звітів про оцінку майна відбулося не уповноваженою особою, не державним виконавцем, а зацікавленою в заниженні оцінки - стягувачем ОСОБА_3 , що призвело до порушення порядку проведення оцінки а інтересів позивача в частині суттєвого заниження вартості майна під час оцінки та подальшого продажу. Також зазначає, що проведення оцінки  арештованого майна відбулося без її фактичного обстеження; державним виконавцем та  самими оцінщиками не було вчинено жодних дій для отримання  доступу до арештовано квартири; оцінщики не мали технічної документації на оцінювану квартиру.
Проведені електронні торги, які за своєю суттю є багатостороннім правочином, суперечать та відбулися з порушенням норм статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції Закону, чинній на час вчинення виконавчих дій, статей 3,10,11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства  юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року, що суттєво вплинуло на результаті торгів, зокрема на ціну правочину, оскільки оцінка вартості арештованого та переданого на реалізацію майна була проведена з порушенням визначеного зазначеними нормами порядку незалежного оцінювання, а саме: початкова вартість арештованого майна була визначена   державним виконавцем без укладення договору  оцінювачем, без проведення авансування витрат  ВП на оцінку та без визначення дійсної ціни майна згідно з його ринковою вартістю.
Рішенням Святошинського районного суду м.Києва від  22 листопада 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позовних вимог.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 26000 грн.
Не погоджуючись з зазначеним рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в який просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити. В апеляційній скарзі зазначає про те, що  судом першої інстанції неправильно установлені обставини, які мають значення для справи, внаслідок неприйняття доказів, а також прийняття неналежних доказів з порушенням порядку прийняття доказів, неправильного їх дослідження та оцінки.
Суд не залучив до участі у справі ОСОБА_4 , як стягувача у виконавчому провадженні, боржником у якому виступає ОСОБА_1 ,  приватного нотаріуса Журавської М.А.,  яка оформили ОСОБА_2   документи про перехід до нього права власності на квартиру, не було викликано в судове засідання та не опитано експерта, на підставі звіту якого квартиру виставили на торги за заниженою ціною, а також незалежного експерта, який в рамках проведеної судової експертизи встановив факт суттєвого заниження державним виконавцем разом із стягувачкою ОСОБА_3 , вартості квартири станом на момент передачі на торги.
Суд допустив неправильне тлумачення норм закону в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання недійсними протоколу  проведення електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів - виключно з тієї підстави, що це начебто  неналежні способи захисту.
Суд першої інстанції проігнорував частину позовних вимог, не розглянувши та не відобразивши їх у своєму рішенні, зокрема вимога про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами електронних торгів»; «застосування до правочину щодо реалізації на електронних торгах квартири наслідки його недійсності, а саме припинити право власності переможця торгів на квартиру, витребувати квартиру з володіння ОСОБА_2 та визнати право власності на квартиру за позивачем», « скасування рішення про державну реєстрацію права власності та державну реєстрацію права власності переможця торгів на нерухомість, вчинену приватним нотаріусом КМНО Журавською М.А. на підставі протоколу ДП «СЕТАМ», акту про проведені електронні торги, нотаріального свідоцтва».
Державним виконавцем  допущено порушення  порядку реалізації арештованого майна, що суд першої інстанції залишив поза увагою.
Суд не з`ясував у сукупності такі обставини справи як системні порушення з боку відповідачів порядку реалізації арештованого майна, викладені в позовній заяві, разом з поданими позивачем доказами на їх підтвердження, а також законодавчим обґрунтуванням порушень: неповідомлення позивача відповідачами про вчинювані ними дії, спрямовані  на примусову реалізацію арештованого майна; не надання позивачу можливості, передбаченої законом, добровільно врегулювати борг; не співмірне з сумою боргу визначення об`єкту примусового стягнення  державним виконавцем; проведення опису та арешту спірної квартири в рамках іншого (закритого до моменту торгів) виконавчого провадження; порушення в постанові державного виконавця від 5 березня 2020 року про опис та арешт майна боржника; порушення державним виконавцем порядку реалізації арештованого майна в частині встановленого порядку оцінки арештованого майна для торгів;  порушення відповідачами порядку проведення торгів в частині істотного заниження вартості майна на торгах.
У відзиві на апеляційну скаргу  третя особа ОСОБА_3   просить рішення суду  як законне і обґрунтоване залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Представник ОСОБА_2 адвокат Горлатий О.В. просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
В судове засідання представники відповідачів Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ),  ДП «СЕТАМ»  не з`явилися, про місце, день і час засідання суду  були повідомлені, причини своєї неявки суду не повідомили, у зв`язку з чим колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України.
В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник адвокат Дігтяр О.В. апеляційну скаргу підтримали і просили її задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 , його представник адвокат Горлатий О.В., третя особа ОСОБА_5 проти доводів апеляційної скарги заперечували і просили рішення суду першої інстанції як законне і обґрунтоване залишити без змін.
Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, суд апеляційної інстанції дійшов наступного.
Судом установлено, що позивачка  ОСОБА_1 скористалась своїм правом оскарження постанов державних виконавців про відкриття виконавчих провадження № НОМЕР_3, НОМЕР_4, і за результатами судового розгляд скарг позивача судами прийняті наступні рішення.
22 березня 2023 року ухвалою Солом'янського районного суду м.Києва у справі №760/24439/21, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 6 липня 2023 року, залишено без задоволення, скаргу ОСОБА_1 на постанову державного виконавця від 25 лютого 2019 року про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_3.
12 вересня 2023 року ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва у справі №560/10256/21, яка не оскаржувалась до  апеляційного суду та набрала законної сили, залишено без задоволення скаргу ОСОБА_1 на постанову державного виконавця від 16 грудня 2020 року про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_4.
Крім того, судом установлено, що на виконанні державних виконавців Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) перебувало зведене виконавче провадження НОМЕР_2, до якого входили  виконавчі провадження: НОМЕР_3 по виконанню виконавчого листа Солом`янського районного суду м.Києва № 760/10222/17 від 7 вересня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_6 коштів в розмірі 24516,10 грн.; 59001030 по виконанню виконавчого  листа Солом`янського районного суду м.Києва № 760/8114/18 від 8 жовтня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь  ОСОБА_3 коштів у розмірі 867488,74 грн.; 59001580 по виконанню виконавчого листа Солом`янського районного суду м.Києва №760/8114/18 від 8 жовтня 2018 року  про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 коштів у розмірі 9027,29 грн. ; НОМЕР_5 по виконанню виконавчого листа Солом`янського районного суду м.Києва  № 760/14161/19 від 26 вересня 2019 року про стягнення з ОСОБА_1   на користь ОСОБА_3   коштів у розмірі 4629,18 грн.; НОМЕР_4 по виконанню виконавчого листа № 760/8114/18 від 7 грудня 2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 коштів у розмірі  753216,05 грн.; 63909175 по виконанню виконавчого листа № 760/8114/18 від 7 грудня 2020 року  про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 коштів у розмірі 7856,65 грн.
5 березня 2020 року державний виконавець виніс постанову про опис та арешт майна боржника, якою описав та наклав арешт на квартиру АДРЕСА_2 .
Постановою від 25 березня 2021 року державний виконавець призначив суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.
Згідно звіту про оцінку майна від 25 березня 2021 року ринкова вартість квартири АДРЕСА_2 на дату оцінки 25 березня 2021 року, становить 1452644 грн.
Згідно висновку експерта за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи  від 6 лютого 2023 року, виконаного на замовлення позивачки, на дату оцінки 25 березня 2021 року - ринкова вартість об'єкта оцінки становить 1574600 грн.
12 вересня 2023 року ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва у справі №560/10256/21, яка не оскаржувалась до  апеляційного суду та набрала законної сили, залишено без задоволенні скаргу позивача на постанову державного виконавця Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про призначення суб`єкта оціночної діяльності - ТОВ «Експертно-оціночна компанія» у виконавчому провадженні НОМЕР_4 для оцінки вартості арештованої квартири згідно постанови державного виконавця від 5 березня 2020 року.
3 липня 2023 року ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва у справі №760/10288/21, яка не оскаржувалася до суду апеляційної інстанції та набрала законної сили, за заявою представника позивача залишено без розгляду скаргу позивача на дії державного виконавця Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо визначення 25 березня 2021 року вартості оцінки арештованого майна арештованої квартири та скасування звіту про вартість майна від 25 березня 2021 року, підготовленого ТОВ «Експертно-оціночна компанія».
Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що  належним способом захисту прав і законних інтересів позивача є визнання електронних торгів недійсними, а інші позовні вимоги про визнання недійсним та/або скасування протоколу проведення електронних торгів, акту реалізації предмету іпотеки, Свідоцтва про придбання майна є неефективним  способом захисту порушеного права, оскільки відновлення права особи, яка оспорює правочин купівлі-продажу майна з електронних торгів, охоплюється вимогою про визнання торгів недійсними.
Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для  визнання прилюдних торгів недійсними. Суд відхилив доводи позивача щодо неправомірності  прийняття державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) постанови про відкриття  виконавчих проваджень з підстав не спростування їх позивачем належними та достовірними доказами у  визначеному законом порядку ( у справах про оскарження рішень державного виконавця).
Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржувати оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами Закону України «Про виконавче провадження». Позивач скористалася своїм правом оскарження  проведеної оцінки майна. Оцінка не скасована судом. Підстави для встановлення порушення виконавцем порядку визначення вартості майна (відсутність огляду квартири, заниження її вартості тощо) відсутні, оскільки визначення вартості майна не входить до предмету доказування у цій справі. Результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб оскарження.
При цьому судом першої інстанції в рішенні суду зазначено, що в цій справі суд не надає оцінки рішенням, діям, бездіяльності державних виконавців Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) при здійсненні ними своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» у зведеному виконавчому провадженні НОМЕР_1 в ході виконання підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, оскільки оцінка реалізації таких повноважень до призначення електронних торгів не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.
Встановлені  судом обставини не свідчать про наявність порушень відповідачами вимог законодавства України, які регулюють підготовку та проведення електронних торгів, що могли вплинути на їх результат, а також про порушення  прав і законних інтересів позивачки внаслідок проведення електронних торгів. Оскільки наявності підстав для визнання електронних торгів недійсними не доведено, суд першої інстанції відмовив у задоволенні вимог про визнання електронних торгів недійсними.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Положеннями ст.ст.15,16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його  порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права  та інтересу.
Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб'єктивного права є підставо для звернення особи за захистом свого  права із застосуванням відповідного способу захисту.
Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у статті 16 ЦК України.
Відповідно до ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним із спосіб захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».
Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством одо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.
Зазначений висновок узгоджується з положеннями ст.ст. 650,655, ч.4 ст.656 ЦК України, які відносять  публічні торги до договорів купівлі-продажу.
Таким чином, відчуження  майна з прилюдних торгів належить  до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання  в момент її вчинення  вимог,  встановлених  частинами  першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу ( ч.1 ст.215 ЦК України).
Разом  з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності  укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.
Згідно  ч.ч.1, 2 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.
Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах з реалізації арештованого майна.
Зазначене дає підстави вважати, що  державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів ( у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавчою службою укладається відповідний договір. 
Згідно з п.1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції чинній на час проведення електронних торгів,  електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.
Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами  3-16 пункту 2 цього розділу.
Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.
У разі встановлення відповідності  документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами 4-13 пункту 3 розділу IIцього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для занесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.
Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).
ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.
Державний виконавець здійснює  лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.
Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця- учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконання договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду  від 7 липня  2020 року у справі № 485/610/14-ц.
При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка звернулася до суду ( позиція Верховного Суду України , викладена  у постанові від 6 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16).
У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, які повинні встановити суду, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є : наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується ( не визнається  або оспорюється) суб'єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду .
Підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.
Сукупність цих обставин ОСОБА_1 під час розгляду справи не довела.
Суд першої інстанції,  правильно застосувавши правові позиці Верховного Суду у спірних правовідносинах, дійшов правильного висновку, що   рішення, дії, бездіяльність державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі дії державного виконавця щодо  накладення арешту на майно визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними (правовий висновок, викладений Верховним Судом України в постанові від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12,  Верховним Судом  у постанові від 14 лютого 2018 року  у справі № 490/5475/15).  
Відповідно до ч.3 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.
Згідно з ч.1 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта  або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки  майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.
Відповідно до ч.ч.1-5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження»  в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною  згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки а регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта   господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучати суб`єкта  оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою  з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо й надіслано повідомлення  про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна а реалізацію судом.
Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначаються Законом України від 12 липня 2001 року  «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Згідно з ч.4  ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки  майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з: оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності  суб`єтом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріпляються підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна.
Отже, єдиним документом, який може підтверджувати проведення оцінки майна є звіт про оцінку майна, складений відповідно до вимог законодавства України.
За змістом статей 31,33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані, зокрема дотримуватися  під час здійснення оціночної діяльності вимог цього Закону та нормативно-правових акті з оцінки майна. Спори, пов'язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.
Доводи апеляційної скарги в тій частині, що  позивачка ОСОБА_1 не була повідомлена відповідачами про вчинювані ними дії, спрямовані на примусову  реалізацію арештованого майна,  позивачу не надана можливість добровільно врегулювати борг,   порушення відповідачами порядку проведення торгів в частині істотного заниження вартості майна на торгах, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування  оскаржуваного рішення, оскільки є безпідставними.
Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що  підстави для встановлення порушення виконавцем порядку визначення вартості майна (відсутність огляду  квартири, заниження її вартості тощо) відсутні, оскільки визначення вартості майна не входить до предмету доказування у цій справі.  Звіт про оцінку майна  - арештованої квартири,  що був підготовлений ТОВ «Експертно-оціночна компанія» 25 березня 2021 року, був дійсним,   на час проведення електронних торгів строк дії оцінки майна не закінчився (правовий висновок, викладений  Верховним Судом від 24 січня 2018 року у справі № 9100/10135/17).
Крім того, Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року  у справі № 490/5475/15  зазначив, що така підстава позову як незгода позивача з оцінкою майна, що проведена державним виконавцем, не є достатньою підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.
Посилання сторони позивача на те, що  продаж квартири відбувся за значно заниженою ціною,  на що вплинуло невірно зазначена  державним виконавцем площа квартири замість 68,4 кв.м. зазначено 61,4 кв.м., є безпідставними  та спростовуються матеріалами справи.
Так, з матеріалів справи вбачається, що  25 березня 2021 року головним державним виконавцем виконавців Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта  господарювання ТОВ «Експертно-оціночна компанія» для надання звіту щодо визначення ринкової вартості арештованого майна: квартири АДРЕСА_2 
Згідно  звіту ТОВ «Експертно-оціночна компанія» від 25 березня 2021 року, ринкова вартість квартири, загальною площею 68,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , становить 152644 грн.
Серед документів, які були  подані виконавчою службою  до ДП «СЕТАМ» щодо передачі майна на реалізацію,  у довідці  головного державного виконавця та у заявці, підписаній  начальником відділу  площа квартири, яка передавалась на реалізацію, зазначена 68,4 кв.м.
З публікації ДП «СЕТАМ» від 30 травня  2021 року   слідує  на сайті підприємства  була розміщена інформація про проведення в ході виконавчого провадження  електронних торгів з  примусового продажу арештованої квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 68,4 кв.м.,по лоту 474699, за стартовою  ціною 1452644 грн.
Оскільки перші торги не відбулися, були призначені другі торги, оголошення про які було розміщено  на сайті підприємства «СЕТАМ» 1 липня 2021 року. 
2 серпня 2021 року ДП «СЕТАМ» проведено повторні електронні торги з реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 68,4 кв.м., за стартовою ціною 123747,40 грн., про що ДП «СЕТАМ» складено протокол про проведення електронних торгів № 548838, переможцем яких визнано ОСОБА_2 .
За результатами проведення електронних торгів,   після повної сплати ОСОБА_2 вартості лоту, 25 серпня 2021 року Святошинським відділом державної виконавчої служби у м.Києві Центрального  міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) складено акт про проведені електронні торги  у зведеному виконавчому провадженні № НОМЕР_1 з реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 68,4 кв.м.
22 вересня 2021 року на підставі акту державного виконавця від 25 серпня 2021 року, за реєстровим № 340, приватним нотаріусом  Київського міського нотаріального округу Журавською М.А. видано ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 68,4 кв.м.
Право власності ОСОБА_2 на квартиру  зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 22 вересня 2021 року  приватним нотаріусом  КМНО Журавською М.А.
Таким чином, оцінка суб`єктом оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Експертно-оціночна компанія» вартості квартири, оголошення ДП «СЕТАМ» про її продаж та придбання ОСОБА_2 здійснено з зазначенням загальної площі квартири  в розмірі 68,4 кв.м.
За таких обставин доводи апеляційної скарги в тій частині, що  квартира була продана за заниженою ціною через невірно зазначену державним виконавцем  площу квартири є безпідставними.
Зазначення державним виконавцем у постанові про опис та арешт майна боржника,  площі квартири за адресою: АДРЕСА_5   61,5 кв.м. не вплинуло на результати торгів, оскільки  на реалізацію  до ДП «СЕТАМ» була передана квартири загальною площею 68,4 кв.м.
Висновок  експерта за результатами проведення  оціночно-будівельної експертизи, складений 6 лютого 2023 року  експертом  Київської незалежної судово-експертної установи, на замовлення ОСОБА_1 не  спростовує висновки  ТОВ «Експертно-оціночна компанія» щодо визначення оцінки арештованого майна - квартири.
Доводи апеляційної скарги в тій частині, що ОСОБА_1 не була повідомлена про відповідачами про вчинювані ними дії, спрямовані на примусову  реалізацію арештованого майна, зокрема про електронні торги, не може бути  прийняти в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки відповідно до положень Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5,  на організатора торгів е покладається обов`язок письмово повідомляти  боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися  в отримання таких повідомлень боржником
У постанові від 18 листопада  2015 року у справі № 6-1884цс15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника  про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. 
Доводи апеляційної скарги в частині  квартира була передана на торги на підставі постанови про опис та арешт майна боржника, яка була прийнята в рамках іншого, закритого до моменту торгів, виконавчого провадження, не заслуговують на увагу, оскільки ці доводи були предметом розгляду судами у справі  № 760/10256/21 за скарго ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Компанець Р.В..  Солом`янський районний суду м.Києва від 12 вересня 2023 року постановив ухвалу, якою відмовив ОСОБА_1 у задоволенні скарги ( а.а.223-228 т.2). 
Доводи апеляційної скарги в тій частині, що  судом першої інстанції  не розглянуто ряд вимог позивача, зокрема вимоги «про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами електронних торгів»; «застосування до правочину щодо реалізації на електронних торгах квартири наслідки його недійсності, а саме припинити право власності переможця торгів на квартиру, витребувати квартиру з володіння ОСОБА_2 та визнати право власності на квартиру за позивачем», «скасування рішення про державну реєстрацію права власності та державну реєстрацію права власності переможця торгів на нерухомість, вчинену приватним нотаріусом КМНО Журавською М.А. на підставі протоколу ДП «СЕТАМ», акту про проведені електронні торги, нотаріального свідоцтва» є безпідставними, оскільки вимоги про визнання електронних торгів недійсними судом розглянута, в задоволення якої відмовлено, всі інші вимоги є похідними від розгляду про визнання недійсним електронних торгів, про що суд першої інстанції зазначив  у своєму рішенні, відмовивши у задоволенні цих вимог.
Доводи апеляційної скарги в тій частині, що  судом першої інстанції безпідставно не було залучено до участі у справі іншого стягувача у зведеному виконавчому провадженні ОСОБА_4 ,  а також приватного нотаріуса КМНО Журавську М.В., яка видала на ім`я ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на квартиру та прийняла рішення про реєстрацію права власності ОСОБА_2 ,  не можуть  бути підставою для скасування оскаржуваного рішення.
Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться  до незгоди з висновками суду першої інстанції,  висновків суду першої інстанції не спростовують і на їх правильність не впливають.
За таких обставин рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права підлягає залишенню  без змін.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, зокрема витрат ОСОБА_2 на професійну правничу допомогу, колегія суддів виходить з наступного.
Установлено, що 9 березня 2023 року між адвокатом Горлатим О.В. та ОСОБА_2 укладено договір про надання професійної правничої допомоги.
За умовами договору  вартість однієї години роботи адвоката, пов'язана з розглядом цивільної справи в Київському апеляційному суді  становить 1000 грн.
Станом на 22 травня 2024 року  адвокатом виконано наступну роботу в інтересах клієнта: ознайомлення  з матеріалами справи № 759/3256/23 в суді апеляційної інстанції - 1 година;  консультація клієнта щодо правової  позиції щодо відзиву на апеляційну скаргу у справі № 759/326/23 - 1 година; підготовка відзиву на апеляційну скаргу - 3 години, підготовка та направлення до апеляційного суду апеляційної скарги - 4 години. На всі роботи витрачено 9 годин. Вартість наданих послуг складає 000 грн.
Стороною позивача   не заявлено про неспівмірність витрат відповідача.
Згідно вимог статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі, гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі, впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов'язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Враховуючи, що стороною позивача не заявлено  про  зменшення  витрат відповідача ОСОБА_2 на професійну правничу допомогу, а  останнім надано достатньо доказів, які підтверджують їх обґрунтованість, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для  стягнення з позивачки ОСОБА_7 на користь ОСОБА_2 9000 грн. 
Керуючись  ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390  ЦПК  України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Святошинського   районного суду м.Києва    від  22 листопада  2023 року залишити без змін.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу  допомогу в сумі 9 000 гривень.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з  дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Постанова складена 14 серпня 2024 року.

 
Суддя-доповідач:                                                                     О.І. Шкоріна 

Судді:                                                                                        Л.Д. Поливач

                                                                                                   А.М. Стрижеус