ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року 
м. Київ

справа № 420/4565/20
адміністративне провадження № К/990/39915/23 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Тацій Л.В.,
суддів: Коваленко Н.В.,  Стеценка С.Г., 
розглянувши в попередньому судовому засіданні справу № 420/4565/20 за позовом Приморської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за касаційною скаргою    ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від   08.05.2023 (суддя Левчук   О.   А.) та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023 (головуючий суддя Кравченко К. В., судді Джабурія О. В., Вербицька Н. В.),
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2020 року Приморська районна адміністрація Одеської міської ради (далі також позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі також відповідач), у якому просила зобов`язати відповідача за власний рахунок привести самовільно реконструйоване нежитлове приміщення першого поверху, розташоване в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у стан, що передував реконструкції відповідно до технічного паспорту від 24.09.2018, виданого на ім`я ТОВ "Одеське комерційне товариство".
Обґрунтовуючи позовні вимоги, Приморська районна адміністрація Одеської міської ради зазначала, що під час перевірки законності проведення будівельних робіт об`єкта нерухомого майна були виявлені допущенні відповідачем порушення при здійсненні реконструкції нежитлового приміщення першого поверху, розташованого в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Порушення полягає в тому, що відповідачем, як власником приміщення та замовником будівельних робіт, здійснено влаштування додаткових віконних пройомів у стінах приміщення з фасадної сторони будинку, орієнтованої на внутрішньодворовий простір, зміни планувальної схеми приміщень та влаштування додаткових приміщень санвузлів зі втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації. Зазначені будівельні роботи можуть призвести до зменшення несучої здатності конструктивних елементів будинку, що, в свою чергу, потребує проведення попередніх розрахунків несучої здатності конструктивних елементів та можливості влаштування такого прорізу відповідно до вимог ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" та ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". 
За інформацією Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, Управлінням зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 за № ОД 061200311910 від 31.01.2020. 
Таке повідомлення зареєстровано, зокрема, на підставі містобудівних умов та обмежень, виданих Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради за № 01-01/355 від 18.11.2019.
Водночас, за твердженням позивача, відповідно до даних містобудівного кадастру Одеської міської ради відсутня інформація щодо видачі замовнику будівництва містобудівник умов та обмежень земельної ділянки за № 01-07/355 від 18.11.2019 для проектування реконструкції нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 . Також за інформацією Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за № 01-07/355 від   18.11.2019 для проектування реконструкції нежитлового приміщення першого поверху улаштуванням додаткових віконних пройомів без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за зазначеною адресою не видавались. 
Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від   20.03.2020 № 01-13/113ДАБК скасовано право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за №   ОД 061200311910 від 31.01.2020. 
Приморська районна адміністрація Одеської міської ради доводить, що за відсутності права на проведення будівельних робіт відповідач повинен привести приміщення в первинний стан. Наголошує, що самовільною реконструкцією нежитлового приміщення першого поверху, розташованому в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач порушив передбачений порядок проведення реконструкції будинку, погіршив стан будинку та житлово-побутові умови мешканців будинку. 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023, позов задоволено.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, переобладнання і перепланування жилих приміщень у жилих будинках, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів без отримання дозвільних документів заборонено. Однак, відповідач без наявності відповідних дозвільних документів виконав будівельні роботи з реконструкції вищевказаного нежитлового приміщення шляхом влаштування додаткових віконних пройомів з фасадної сторони будинку, орієнтованої на внутрішньодворовий простір, здійснив зміни планування схеми приміщень та влаштував додаткові приміщення санвузлів із втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації.
При цьому суди відхилили як необґрунтовані доводи відповідача про те, що здійснені ним роботи по реконструкції вказаного приміщення входять до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.
За висновком судів, під час судового розгляду доведено факт того, відповідач виконав будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштування додаткових віконних пройомів з фасадної сторони будинку, збільшивши їх з 6 до 8, тобто змінив облік фасаду багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , а також змінив планування схеми розміщення санвузлів у належному йому нежитловому приміщенні у цьому будинку, що, в свою чергу, неможливо без втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації цього багатоквартирного будинку.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023, у якій просить скасувати вказані судові рішення, а справу направити на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.
Обґрунтовуючи касаційну скаргу, позивач зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми матеріального права (статтю 376 Цивільного кодексу України) та порушили процесуальні норми внаслідок неврахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 27.10.2022 у справі № 300/339/19 та від 07.06.2023 у справі № 344/7436/19.
Зазначає, що зобов`язуючи відповідача привести самовільно реконструйоване нежитлове приміщення в стан, що передував реконструкції відповідно до попереднього технічного паспорта, суди не з`ясували, які саме архітектурні, санітарні, екологічні, протипожежні та інші вимоги і правила порушено при проведені реконструкції; не з`ясували, чи порушення допущено стосовно всього обсягу робіт із реконструкції або лише стосовно частини виконаних робіт, у зв`язку з чим поклали на відповідача зобов`язання у неконкретниq спосіб.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Верховний Суд ухвалою від 27.12.2023 відкрив касаційне провадження у справі на підставі пунктів 1, 4 частини четвертої статті 328, пункту 1 частини другої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Ухвалою Верховного Суду від 28.02.2024 зупинено виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023 у справі № 420/4565/20 за позовом Приморської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити певні дії.
Позивач та треті особи не реалізували право подати відзив на касаційну скаргу.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
Судами попередніх інстанцій установлено, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 13.11.2019 за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на нежитлове приміщення 1-го поверху, загальною площею 176,9 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 .
У період з 10.03.2020 по 12.03.2020 заступником начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_6 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва - реконструкція нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без змін геометричних розмірів фундаментів у плані: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1 , за результатами якої складено акт від 12.03.2020 №   000357.
В акті перевірки від 12.03.2020 № 000357, зокрема, зазначено:
- Управлінням зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 за № ОД061200311910 від 31.01.2020, подане замовником будівництва ОСОБА_1 , в якому зазначено про отримання замовником містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Департаментом архітектури та містобудування за № 01-07/355 від 18.11.2019;
- виїздом на місце зафіксовано, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштування додаткових віконних прорізів з фасадної сторони будинку, орієнтованої на внутрішньодворовий простір, зміни планування схеми приміщень та влаштування додаткових приміщень санвузлів з втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації;
- відповідно до даних містобудівного кадастру Одеської міської ради відсутня інформація щодо видачі ОСОБА_1 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за № 01-07/355 від 18.11.2019;
- відповідно до листа Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради за №   01-11/1092 від 05.03.2020 встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за №   01-07/355 від 18.11.2019 ОСОБА_1 не видавались;
- подальше розроблення та затвердження проектної документації неможливе;
- таким чином, замовником будівництва наведено недостовірні дані в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за № ОД 061200311910 від 31.01.2020, чим порушено пункт 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.
12.03.2020 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 128/20, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення вимог містобудівного законодавства шляхом розроблення та затвердження в установленому законом порядку проектної документації з реконструкції квартири під нежитлове приміщення з влаштуванням фасадного входу.
20.03.2020 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради прийнято наказ № 01-13/113ДАБК, яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), № ОД061200311910 від 31.01.2020 «Реконструкція нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_1 ».
09.04.2020 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення № 175/20, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн. 
05.05.2020 комісією КП "ЖСК "Порто-Франківський" складено акт обстеження будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яким встановлено при огляді 1-го під`їзду на стелі та стінах по всіх поверхах наявні різного направлення тріщини, розкриття від 1 до 3 мм; при огляді 2-го під`їзду при вході над дверним прорізами виявлені горизонтальні тріщини, вбачається осипання шару шпаклівки по ходу тріщин. З правої сторони на стіні наявна вертикальна рвана тріщина від стелі до підлоги, розкриття від 1 до 4 мм. На першому та на шостому поверхах на стелі місцями осипався побілочний шар. По всім поверхам на стінах в під`їзді, а також на 1, 3, 4, 5, 6 поверхах при вході до ліфту утворились рвані тріщини різного направлення, розкриття від 1 до 3 мм, місцями осипання штукатурного шару. На підлозі на 4 поверсі при вході до ліфта потріскалась плитка. На фасаді будинку місцями утворились ниткоподібні тріщини різного направлення. На балконах 2-го поверху наявне осипання штукатурного шару. Комісією установлено, що причиною ймовірно є проведення ремонтно-будівельних робіт, а також реконструкція нежитлового приміщення на 1-му поверсі, розташованого в житловому будинку за вказаною адресою. Власник приміщення доступ для обстеження нежитлового приміщення на предмет реконструкції не надає. Пред`явити дозвільні документи на проведення будівельних робіт відмовився.
06.05.2020 Приморською районною адміністрацією Одеської міської ради видано розпорядження № 167, яким ОСОБА_1 зобов`язано до 14.05.2020 привести реконструйоване нежитлове приміщення першого поверху, яке розташоване в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до первинного стану.
Згідно доповідної записки директора КП "ЖСК "Порто-Франківський" від 14.05.2020 станом на 14.05.2020 власником приміщення розпорядження від 06.05.2020 № 167 не виконано, будівельні роботи проводяться.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до частин першої та другої статті 341 КАС суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Верховний Суд перевірив наведені у касаційній скарзі доводи відповідача, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права і дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно з підпунктом 3 пункту «б» частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження, зокрема, здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу.
Відповідно до пункту 1.1. Положення про Приморську районну адміністрацію Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 26.04.2017 № 1934-VII, Приморська районна адміністрація Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створюється нею з метою реалізації функцій місцевого самоврядування на території Приморського району міста Одеси згідно із Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні".
Пунктом 2.8. Положення встановлено, що у галузі будівництва райадміністрація здійснює заходи щодо виявлення на території району фактів самовільного будівництва або реконструкції та вирішує питання щодо знесення самочинно побудованих об`єктів або приведення самочинно реконструйованих об`єктів у первинний стан.
Пунктом 2.13 Положення визначено, що у галузі забезпечення законності, правопорядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян райадміністрація звертається до суду з позовами до фізичних та юридичних осіб, які обмежують права та законні інтереси територіальної громади, та з інших питань в межах своїх повноважень.
Згідно з пунктом 8 Порядку взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ закладів та організацій Одеської міської ради з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, який затверджено рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради від 29.03.2018 № 135, у випадках виявлення самочинного здійснення внутрішньої реконструкції квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирних будинках, нежитлових будівлях та спорудах, реконструкції приміщень з прибудовою балконів від другого поверху та вище, мансардних поверхів, облаштування огорож, встановлення металевих гаражів без відповідних дозвільних документів, з відповідними позовами до суду звертається відповідна районна адміністрація Одеської міської ради (у разі невиконання розпорядження районної адміністрації).
Згідно з частиною першою статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до частин другої, п`ятої статті 26 цього Закону (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Пунктом 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частин першої, сьомої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
У Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 (далі - Правила № 76), визначено терміни:
перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків;
переобладнання - улаштування в окремих квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.
Відповідно до пунктів 1.4.1., 1.4.2. Правил № 76 переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства.
Переобладнання жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень містить у собі - улаштування в окремих жилих будинках, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переобладнання туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.
Пунктами 1.4.4. - 1.4.6. Правил № 76 визначено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається.
Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається.
Для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності.
Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану.
Суди попередніх інстанцій установили, що під час проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, встановлено, що згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, Управлінням зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 , за №   ОД061200311910 від 31.01.2020, подане замовником будівництва ОСОБА_1 . У цьому повідомленні присутня відмітка, що ОСОБА_1 відомо, що за подання не в повному обсязі та недостовірних даних, зазначених в повідомленні, встановлена відповідальність відповідно до закону, що підтверджується підписом ОСОБА_1 .
Відповідно до даних містобудівного кадастру Одеської міської ради відсутня інформація щодо видачі Семерджану Алексі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за № 01-07/355 від 18.11.2019 для проектування реконструкції нежитлового приміщення першого поверху з улаштуванням додаткових віконних пройомів без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою АДРЕСА_1 . 
Також відповідно до листа Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради за № 01-11/1092 від 05.03.2020 встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за № 01-07/355 від 18.11.2019 для проектування реконструкції нежитлового приміщення першого поверху не значаться. Подальше розроблення та затвердження проектної документації неможливе. 
Саме зазначення відповідачем в повідомленні про початок виконання будівельних робіт за №   ОД061200311910 від 31.01.2020 недостовірних даних про отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за №01-07/355 від 18.11.2019 і стало підставою для видання Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наказу від 20.03.2020 №   01-13/113ДАБК про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте відповідачем на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робі, а також для притягнення відповідача до адміністративної відповідальності згідно з постановою Управління ДАБК Одеської міської ради від 09.04.2020 №   175/20 за частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Указані обставини відповідач не заперечує.
Відповідач оскаржував в судовому порядку наказ Управління ДАБК Одеської міської ради від   20.03.2020 № 01-13/113ДАБК про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте відповідачем на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 31.01.2020 № ОД061200311910 року, і рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 02.11.2022 у справі №420/9235/20, яке набрало законної сили, було відмовлено у задоволенні такого позову.
Зазначення відповідачем у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від   31.01.2020 №   ОД061200311910 року недостовірних даних щодо містобудівних умов та обмежень, а також скасування Управлінням ДАБК з цих підстав права на початок виконання будівельних робіт стало підставою для висновку судів про те, що вказаний об`єкт реконструкції є об`єктом самочинного будівництва.
Водночас позивач доводив, що виконані ним будівельні роботи належать до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406.
Відповідно до пункту 1 до вказаного Переліку належать роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
У контексті згаданого доводу позивача суди першої та апеляційної інстанцій на підставі оцінки доказів у справі визнали доведеним факт, що відповідач виконав будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштування додаткових віконних пройомів з фасадної сторони будинку, збільшивши їх з 6 до 8, тобто змінив облік фасаду багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , а також змінив планування схеми розміщення санвузлів у належному йому нежитловому приміщенні у цьому будинку, що, в свою чергу, неможливо без втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації цього багатоквартирного будинку.
Суди, зокрема, виходили з того, що згідно з технічним паспортом нежитлового приміщення 1-го поверху за адресою: АДРЕСА_1 , від 24.09.2018, виданого на ім`я ТОВ «Одеське комерційне товариство», в приміщенні наявні 6 віконних отворів, однак згідно долучених до справи матеріалів фотофіксації на дату проведення перевірки нежитлове приміщення має вже 8 віконних отворів, що підтверджує факт втручання в огороджувальні та несучі конструкції вказаного багатоквартирного будинку, якою є зовнішня фасадна стіна будинку. 
Суди дійшли висновку, що такі зміни не підпадають під Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, оскільки цим переліком передбачені роботи без втручання в огороджувальні та несучі конструкції, а зміна кількості віконних прийомів фасадної стіни багатоквартирного будинку із зміною їх розмірів є втручанням в огороджувальні та несучі конструкції цього багатоквартирного будинку.
Це ж, за висновком судів, стосується і влаштування додаткових приміщень санвузлів, що неможливе без втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації, що, у свою чергу, потребує отримання дозволу.
Ураховуючи викладене, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштування додаткових віконних прорізів з фасадної сторони будинку, орієнтованої на внутрішньодворовий простір, зміни планування схеми приміщень та влаштування додаткових приміщень санвузлів із втручанням в інженерні мережі водопостачання та каналізації, що свідчить про порушення Правил № 76. 
При цьому суди зазначили, що оскільки відповідач почав здійснювати вищевказану реконструкцію без належних документів, що дають право на це, та не виконав вимоги зобов`язального припису Управління ДАБК Одеської міської ради від 12.03.2020 №128/20 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а також не виконав розпорядження Приморської районної адміністрації Одеської міської ради від 06.05.2020 № 167 про приведення реконструйованого нежитлове приміщення до первинного стану, то наведене свідчить про правомірність звернення суб`єкта владних повноважень з цим позовом до суду.
За таких обставин суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що заявлена у цій справі позовна вимога про зобов`язання відповідача за власний рахунок привести самовільно реконструйоване нежитлове приміщення в стан, що передував реконструкції відповідно до технічного паспорту від   24.09.2018, виданого на ім`я ТОВ «Одеське комерційне товариство», цілком узгоджується з положеннями частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України, якою передбачено право суду за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування постановити рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
На спростування такого висновку судів попередніх інстанцій відповідач посилається на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 27.10.2022 у справі № 300/339/19.
У цій постанові Верховний Суд сформулював наступні висновки:
- відповідно до вимог частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України для задоволення позову у цій категорії справ необхідно наявність таких фактів як неможливість перебудови об`єкту або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови;
- у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову;
- знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 Закону України  «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв`язку з його невиконанням.
При цьому предметом спору у справі № 300/339/19 є вирішення питання про наявність підстав для знесення житлового будинку, будівництво якого здійснюється з відхиленням від виданого будівельного паспорта.
З огляду на згаданий вище висновок Верховний Суд вказав, що у судових рішеннях відсутня будь-яка оцінка встановленому у ході проведеної перевірки порушенню, що, однак, є обов`язковим для застосування такої крайньої міри як знесення самочинного будівництва.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів зазначає, що постанова Верховного Суду від 27.10.2022 у справі № 300/339/19 є нерелевантною до спірних правовідносин, оскільки ухвалена за інших фактичних обставин, з урахуванням відмінних доводів та доказів сторін спору, за різного законодавчого врегулювання, а також різних підстав, обставин та результатів проведення перевірки, які мають суттєве значення та впливають на результати вирішення спору.
Зазначені в касаційній скарзі постанови Верховного Суду від 07.06.2023 у справі № 344/7436/19 та Великої Палати Верховного Суду від 26.01.2021 у справі №522/1528/15-ц також можуть бути прикладом іншого правозастосування, позаяк ухваленні у неподібних правовідносинах, а саме: цивільні справи щодо поділу майна подружжя та щодо визнання договору поруки припиненим та частково недійсним.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що під час касаційного перегляду не знайшла підтвердження вказана відповідачем підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС.
Що стосується доводу відповідача про не дослідження судами зібраних у справі доказів, то слід зазначити, що касаційна скарга не містить переліку доказів, які залишились поза оцінкою судів.
Крім того відповідно до пункту 1 частини другої статті 353 КАС підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.
Норма вказаної статті однозначно презюмує необхідність установити обґрунтованість підстави касаційного оскарження, передбаченої, зокрема, пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС, яка, однак, не знайшла підтвердження (з урахування висновку Суду, зробленого вище).
У контексті оцінки доводів касаційної скарги Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Ураховуючи такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, Верховний Суд вважає, що ключові аргументи касаційної скарги отримали достатню оцінку.
Інші доводи касаційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судами попередніх інстанцій. Водночас Верховний Суд позбавлений можливості здійснювати переоцінку доказів у справі, враховуючи межі касаційного перегляду, встановлені частинами першою, другою статті 341 КАС.
Касаційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були наведені в апеляційній скарзі та з урахуванням яких судами вже надавалась оцінка встановленим обставинам справи. Доводи ОСОБА_1 про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права чи порушення норм процесуального права під час розгляду цієї справи у суді касаційної інстанції не підтвердились.
За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про те, що судами попередніх інстанцій прийняті правильні по суті судові рішення про задоволення позовних вимог, такі рішення є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права і доводи касаційної скарги їх не спростовують.
Відповідно до частини першої статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Верховний Суд ухвалою від 28.02.2024 зупинив виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023 у справі № 420/4565/20.
Відповідно до частини третьої статті 375 КАС суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).
Ураховуючи результат касаційного перегляду справи, виконання судових рішень підлягає поновленню.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 375 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023 у справі № 420/4565/20 залишити без змін.
Поновити виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2023 у справі № 420/4565/20.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді | Л.В. Тацій Н.В. Коваленко   С.Г. Стеценко