Справа № 305/1468/16-ц

П О С Т А Н О В А
Іменем України

        06 серпня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:
головуючої – судді Кожух О.А.,
суддів – Мацунича М.В., Фазикош Г.В.,
за участі секретаря – Гусонька З.П., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гаврилець Микола Богданович, на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 11 грудня 2023 року (головуючий суддя Ємчук В.Е.) у справі № 305/1468/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Антонів Олеся Михайлівна, про встановлення факту ухилення відповідачами від укладення у письмовій формі та нотаріального посвідчення договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг) та факту виконання умов даного договору, встановлення факту укладення та визнання дійсним договору про спільну діяльність (купівлі-продажу земельної ділянки та надання послуг), припинення за відповідачами права спільної сумісної власності на нерухоме майно, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно, припинення за відповідачами права власності на земельну ділянку на якій розташоване нерухоме майно, визнання права власності на цю земельну ділянку та стягнення коштів,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовної заяви та судових рішень

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майнові права на об`єкт незавершеного будівництва міні-готельного комплексу.
Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 12.10.2018 збільшені позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено частково.
Визнано за ОСОБА_1 право власності на міні-готельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2 337,5 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: 2123656200:08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт. Ясіня, полонина «Драгобрат».
Припинено за ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку площею 0,07 га, кадастровий номер: 2123656200:08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт. Ясіня, полонина «Драгобрат».
Визнано за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0,07 га, кадастровий номер: 2123656200:08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт Ясіня, полонина «Драгобрат».
У задоволенні позовних вимог щодо припинення за ОСОБА_3 право власності на міні-готельний комплекс, об`єкт нерухомості, загальною площею 2 337,5 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: 2123656200:08:001:0101, за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт. Ясіня, полонина «Драгобрат» відмовлено.
У задоволенні позовних вимог щодо скасування рішення державного реєстратора – приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Антонів О. М. про державну реєстрацію прав та їх обтяження (з відкриттям розділу), індексний номер 31358118 від 13 вересня 2016 року та запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно – міні-готельний комплекс, загальною площею 2 337,5 кв. м, реєстраційний номер - 1024832921236, розташований на земельній ділянці площею 0,07 га, кадастровий номер: 2123656200:08:001:0101 за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, смт. Ясіня, полонина Драгобрат за ОСОБА_3 відмовлено.
Стягнуто з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму 13 170 207 грн.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 20.04.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_3 , до якої приєдналась ОСОБА_2 , задоволено частково. Рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12.10.2018 в частині стягнення із ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суми 13 170 207,00 грн змінено та зменшено дану суму до суми 3 031 252,00 грн. В іншій частині рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12 жовтня 2018 року залишено без змін. 
Постановою Верховного Суду від 18.08.2021 касаційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12.10.2018 і постанову Закарпатського апеляційного суду від 20.04.2021 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.
Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 22.11.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду. Скасовано всі заходи забезпечення позову в цій справі, вжиті судом.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 24.04.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_4 задоволено частково. Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22.11.2022 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. В іншій частині вимог апеляційної скарги відмовлено.
Вказану постанову апеляційного суду було мотивовано тим, що неявка ОСОБА_1 у судове засідання на 21.11.2022 не є повторною поспіль, у зв`язку з чим суд першої інстанції безпідставно залишив позов без розгляду з підстави, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. 
Постановою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 27.07.2023 касаційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення. Постанову Закарпатського апеляційного суду від 24.04.2023 в частині скасування ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 22.11.2022 про залишення позову без розгляду – залишено без змін.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 11 грудня 2023 року   позовну заяву ОСОБА_1  залишено без розгляду. Скасовано всі заходи забезпечення позову у даній справі, вжиті судом: ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 29.08.2016, з урахуванням ухвали про виправлення описки до цієї ухвали від 09.09.2016 та ухвали апеляційного суду Закарпатської області від 25.10.2016, постановленої за наслідками перегляду цієї ухвали; ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 09.09.2016 та ухвалами цього ж суду від 16.09.2016.
Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачка ОСОБА_1 з часу направлення даної справи на новий розгляд до Рахівського районного суду, тобто із 07.09.2021, жодного разу в судове засідання не з`явилася та не подала заяви про розгляд справи за її відсутності. Поштові відправлення, що направлялися судом на адресу ОСОБА_1 , поверталися до суду без вручення, з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою», при цьому позивачка не виконала свого обов`язку щодо повідомлення суд про зміну місця проживання, визначений статтею 131 ЦПК України, водночас її повідомлення судом здійснювалося, шляхом направлення смс-повідомлень, які були доставлені на її мобільний телефон. Суд розцінив такі дії позивача як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети – максимально сприяти у розгляді справи. Підставою для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

На цю ухвалу подала апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гаврилець М.Б. В обґрунтування апеляційної скарги посилається на порушення місцевим судом норм процесуального права, у зв`язку з чим просить вказану ухвалу скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Апеляційну скаргу мотивовано тим, що 05.10.2023 позивачем було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи та 11.12.2023 представником позивача адвокатом Гаврилець М.Б. було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи, ознайомлення з матеріалами справи та надання доступу до електронної справи у підсистемі «Електронний суд», у зв`язку з чим скаржник вважає, що у даному випадку відсутня повторна поспіль неявка позивача у судове засідання.

Позиція інших учасників справи 

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_5 , зазначає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала місцевого суду про залишення позову без розгляду підлягає залишенню без змін, оскільки така є законною й обґрунтованою. Зокрема зазначає, що у даній справі мала місце повторна поспіль неявка позивача у судові засідання, хоча позивач був належним чином про них повідомлений. Вказує, що зазначене в апеляційній скарзі твердження про те, що «05.10.2023 було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи та 11.12.2023 було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи, тому відсутніми є дві поспіль неявки позивача» – є такими, які не ґрунтуються на нормах ЦПК України. 

Межі перегляду та явка учасників справи
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, позицію представника апелянта – адвоката Маліцького М.В., та представника ОСОБА_3 – адвоката Петровського Ю.І., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Фактичні обставини справи та застосовані норми

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.06.2021 по справі справа № 227/2751/19 (провадження № 61-16065св20) зазначено, що «процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду – це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».
Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20.05.2021 у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18.08.2021 у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10.02.2022 в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30.06.2022 у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).
З матеріалів справи вбачається, що після прийняття постанови Закарпатського апеляційного суду від 24.04.2023, якою скасовано ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22.11.2022 та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, місцевим судом було призначено чотири судових засідання, а саме: 02.06.2023, 05.10.2023, 09.11.2023, 11.12.2023, на жодне з яких ні позивач, ні його представник не з`явились, хоча були повідомлені про них належним чином.
Так, про судове засідання, призначене на 02.06.2023 об 11:00 год., ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 були повідомлені, шляхом отримання СМС-повідомлень (а.с. 183, 184 т. 14).
02.06.2023 сторони в судове засідання не з`явилися, що стверджується довідкою, складеної секретарем судового засідання ОСОБА_6 (а.с. 185 т. 14).
Про наступне судове засідання, призначене на 05.10.2023 об 11:00 год., позивачка ОСОБА_1 була повідомлена, шляхом отримання СМС-повідомлень, а її представник ОСОБА_4 , шляхом отримання повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 187, 188 т. 14). 
05.10.2023 до місцевого суду надійшло клопотання позивачки ОСОБА_1 про відкладення судового засідання, призначеного на 05.10.2023 об 11:00 год. та надання розумного строку для забезпечення участі нового представника позивача, а також для його ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 208 т. 14).
З даного клопотання ОСОБА_1 , сформованого в системі «Електронний суд» 04.10.2023 слідує, що ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про день, час і місце розгляду справи та позивачці було достеменно відомо про судове засідання, призначене на 05.10.2023 (а.с. 208 т. 14).
Водночас із цього клопотання слідує, що позивачка ОСОБА_1 в добровільному порядку зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі – ЄСІТС), що забезпечує обмін документами.
Згідно відповіді № 2747101 про наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС, сформованої 06.08.2024, ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, який нею зареєстровано 09.09.2022 о 17:06 год (т. 15 а.с. 165). 
18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема ЦПК України доповнено частинами 5, 6 статті 14, відповідно до яких: 
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
У зв`язку з вищевказаним клопотанням позивачки ОСОБА_1 , сформованим 04.10.2023 у системі «Електронний суд», судовий розгляд було відкладено на 09.11.2023 о 13:10 год., про що ОСОБА_1 була повідомлена, шляхом отримання СМС-повідомлення, при цьому адвокат Шпигоцька Т.Є., шляхом отримання повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 2, 4 т. 15).
Також, згідно відомостей із системи «Електронний суд» документи в електронному вигляді – Судова повістка про виклик до суду в справі № 305/1468/16-ц щодо виклику ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 09.11.2023 о 13:10 год, що сформована Рахівським районним судом 10.10.2023 і направлена до електронного кабінету ОСОБА_1 (т. 15 а.с. 166) , була доставлена до «Електронного суду» 10.10.2023 об 11:45 (т. 15 а.с. 167), у зв`язку з чим позивачка була належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи.
09.11.2023 від ОСОБА_1 надійшло клопотання, сформоване нею 09.11.2023 в системі «Електронний суд», про відкладення судового засідання, призначеного на 09.11.2023, у якому позивачка посилалася на те, що нею не отримано документи від попереднього адвоката (а.с. 8-9 т. 15).
Відтак, із даного клопотання сформованого у системі «Електронний суд», слідує, що позивачці ОСОБА_1 було достеменно відомо про призначення розгляду справи на 09.11.2023.
Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Шпигоцька Т.Є в судове засідання, призначене на 09.11.2023 о 13:10 год. не з`явилися, що стверджується протоколом судового засідання в режимі відеоконференції № 2122622 (а.с. 5, 7 т. 15).
Судове засідання було відкладено на 11.12.2023 об 11:00 год, про що ОСОБА_1 була повідомлена, шляхом отримання СМС-повідомлення, а її представник ОСОБА_4 , шляхом отримання повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 21, 23 т. 15 ). 
Також, згідно відомостей із системи «Електронний суд» документи в електронному вигляді – Судова повістка про виклик до суду в справі № 305/1468/16-ц щодо виклику ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 11.12.2023 об 11:00 год, що сформована Рахівським районним судом 09.11.2023 і направлена до електронного кабінету ОСОБА_1 (т. 15 а.с. 168), була доставлена до «Електронного суду» 09.11.2023 о 18:53 (т. 15 а.с.169), у зв`язку з чим позивачка була належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи.
Крім того, за адресою місця проживання ОСОБА_1 у АДРЕСА_2 , було направлено рекомендованим листом повідомлення про дату, час та місце розгляду справи – судове засідання, призначене на 11.12.2023 об 11:00 год, з роз`ясненням наслідків неявки, що передбачені ст. 223 ЦПК України (а.с. 10 т. 15). Вказане відправлення вручено ОСОБА_1 01.12.2023, що стверджується наявним у справі рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 18 т. 15).
У судове засідання 11.12.2023 о 11:00 год. позивачка ОСОБА_1 чи її представник не з`явилися, що стверджується протоколом судового засідання в режимі відеоконференції № 2245458 (а.с. 24-28 т. 15).
При цьому 11.12.2023 до місцевого суду надійшла заява адвоката Гаврильця М.Б., що діє в інтересах ОСОБА_1 , сформована 11.12.2023 у системі «Електронний суд», який зазначав, що 08.12.2023 між ним та ОСОБА_1 укладено договір про надання адвокатських послуг, тому він просить відкласти розгляд справи та надати йому можливість ознайомитися з матеріалами справи. Одночасно просив залучити його у справу в якості представника позивача та додав ордер про надання правничої допомоги і договір про надання адвокатських послуг (а.с. 11-17 т. 15).
За таких обставин встановлено, що у жодне із чотирьох судових засідань, які призначались судом першої інстанції після скасування ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 22.11.2022 та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, та, зокрема, у судові засідання, призначені на 09.11.2023 та 11.12.2023 позивачка ОСОБА_1 двічі поспіль (повторно) не з`явилася, при цьому була належним чином повідомлена про день, час і місце розгляду справи, зокрема про судові засідання, призначені на 09.11.2023 та 11.12.2023, що стверджується дослідженими даними із системи «Електронний суд» про доставку судових повісток на 09.11.2023 та 11.12.2023 до електронного кабінету ОСОБА_1 , котра із 09.09.2022 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, а також наявними у справі письмовими доказами, які достеменно підтверджують факт обізнаності позивачки про вищевказані судові засідання у справі (а.с. 4, 8-9, 18, 23, 13-17 т. 15). 
Право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, двократної, послідовної неявки саме позивача безпосередньо в судове засідання та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності.
У матеріалах справи відсутня заява позивачки про розгляд справи за її відсутності.
Доводи апеляційної скарги про те, у даному випадку відсутня повторна поспіль неявка позивача, оскільки 05.10.2023 та 11.12.2023 були надіслані клопотання про відкладення розгляду справи, разом із клопотанням адвоката Гаврилця М.Б. від 11.12.2023 про його вступ у справу та надання доступу до електронної справи – є необґрунтованими та ґрунтуються на помилковому тлумаченні норм процесуального права. Вказані твердження не спростовують висновків суду першої інстанції про те, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання. 
Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення саме позивача про день, час і місце розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. 
Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях ЄСПЛ, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Враховуючи процесуальні норми, які дисциплінують позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи, судова колегія зауважує, що позивачка ОСОБА_1 мала достатній розумний строк, зокрема у період із 05.10.2023 (моменту заявлення суду про наміри укладення договору з іншим адвокатом) та до 11.12.2023, для того, щоб своєчасно вжити заходів для реалізації своїх намірів щодо участі нового представника у справі. Натомість ОСОБА_1 уклала договір про надання правничої допомоги з адвокатом Гаврилцем М.Б. лише 08.12.2024. Водночас, до матеріалів справи не надано відомостей про припинення представництва її інтересів іншими адвокатами. Виходячи з положень процесуального закону, які пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, ОСОБА_1 на власний розсуд самостійно розпорядилася наданими їй законом процесуальними правами, зволікала з укладенням договору з іншим адвокатом, при цьому позивачка не подала заяви про розгляд справи за її відсутності та, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, повторно не з`явилася в судове засідання. 
Попри зауважене, судова колегія зазначає, що поважність причин повторної неявки позивача до суду (мотивовані посиланнями на укладення договору з іншим адвокатом, його вступом до справи, ознайомленням з матеріалами) у даному випадку не має значення.
Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).
Колегія також зазначає, що процесуальним законом передбачена можливість учасників справи брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. ОСОБА_1 мала право брати участь в судових засіданнях в режимі віодеоконференції та заявляти відповідні клопотання про відкладення розгляду справи, і у суду були б відсутні підстави для залишення позову без розгляду саме з підстав повторної неявки позивача. Натомість такою можливістю позивач не скористалась, а лише подавала письмові заяви про відкладення розгляду справи. 
Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги висновків місцевого суду щодо залишення позову без розгляду не спростовують.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Оскільки належним чином повідомлений позивач в судове засідання повторно не з`явилась, при цьому заяв про розгляд справи за відсутності позивача та його представника до суду не надходило, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
Доводи апеляційної скарги не дають підстави для висновку, що оскаржувану ухвалу постановлено з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – без змін.
Керуючись ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гаврилець Микола Богданович – залишити без задоволення.
Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 11 грудня 2023 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 14 серпня 2024 року.

Головуюча 

Судді: