ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" вересня 2024 р.                                       Справа№ 910/5479/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сибіги О.М.
суддів:            Вовка І.В. 
          Палія В.В. 
 
розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи
апеляційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго»
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024
про повернення зустрічної позовної заяви
у справі № 910/5479/24 (суддя Грєхова О.А.)
за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" 
до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" 
про стягнення 1 239 614 113,24 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог
Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (відповідач) про стягнення 1 239 614 113,24 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано порушенням відповідачем зобов`язань за договором №0044-01022 від 03.05.2019 в частині оплати наданих у період з січня 2024 по лютий 2024 послуг у встановлений договором строк.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.05.2024 (суддя Грєхова О.А.) прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
22.05.2024 Державним підприємством зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" подано зустрічний позов до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", Акціонерного товариства "Харківобленерго", Акціонерного товариства "Вінницяобленерго", Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі", Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі", Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі", Приватного акціонерного товариства "Миколаївобленерго", Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі", Акціонерного товариства "Херсонобленерго", Державного підприємства "Регіональні електричні мережі", Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", Акціонерного товариства "Вінницяобленерго", Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", Приватного акціонерного товариства "Львівобленерго", Акціонерного товариства "Тернопільобленерго", Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" та Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" про визнання неправомірними дій, припинення дій, що порушують право та зобов`язання вчинити дії.
Зустрічні позовні вимоги обґрунтовано тим, що транспортування електричної енергії, купленої споживачами у постачальника "останньої надії" здійснюється мережами передачі (які адмініструє ПрАТ "НЕК "Укренерго") та мережами систем розподілу (які адмініструють окремі оператори систем розподілу). Відповідні договори на розподіл електроенергії при цьому укладаються напряму між споживачами та операторами систем розподілу. В свою чергу, між ПрАТ "НЕК "Укренерго" та ДПЗД "Укрінтеренерго" було укладено два договори: від 01.01.2019 № 0044-02022 про надання послуг з передачі електричної енергії та від 03.05.2019 № 0044-01022 про врегулювання небалансів електричної енергії. 
Так, за січень та лютий 2024 року операторами систем розподілу (далі - ОСР) було надіслано на електронну адресу ДПЗД "Укрінтеренерго" щомісячні звіти про фактичні (звітні) обсяги купівлі електричної енергії постачальником ДПЗД "Укрінтеренерго", передбачені п.п. 6.2, 6.8 та 6.9 Тимчасового порядку визначення обсягів купівлі електричної енергії на ринку електричної енергії електропостачальниками та операторами систем розподілу на перехідний період (затвердженого Постановою НКРЕКП від 28.12.2018 № 1118).
В свою чергу, вказані ОСР як постачальники послуг комерційного обліку (далі - ППКО) та тимчасові адміністратори комерційного обліку (далі - АКО) (до моменту початку повноцінного функціонування інформаційно-телекомунікаційної платформи ДатаХаб) внесли відомості про постачання обсягів електроенергії, вказаних у фактичних звітах за січень-лютий 2024 року, до платформи ММS (яка в т. ч. відображає в розрізі кожного оператора ті обсяги електроенергії, які розподілені конкретному постачальнику, але без ідентифікації по окремих споживачах). 
При цьому, ці обсяги шляхом внесення відповідного запису покладені саме на ДПЗД "Укрінтеренерго", однак наявність відповідних фактичних звітів ОСР за січень-лютий 2024 року та формування ними цих даних у системі ММS порушує права та інтереси ДПЗД "Укрінтеренерго". 

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 по справі № 910/5479/24 зустрічну позовну заяву Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» про визнання неправомірними дій, припинення дій, що порушують право та зобов`язання вчинити дії повернуто.
Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що взаємовідносини сторін первісного та зустрічного позовів ґрунтуються на різних правових підставах і не обґрунтовані одними й тими самими доказами.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів
Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 по справі № 910/5479/24, 05.06.2024 Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» звернулось з апеляційною скаргою б/н від 05.06.2024, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 у справі № 910/5479/24, скасувати ухвалу про повернення зустрічного позову та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції спільно із зустрічним позовом ДПЗД «Укрінтеренерго» до ПрАТ «НЕК «Укренерго».
Вимоги апеляційної скарги мотивовано тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, сформульовано висновки, що не відповідають обставинам справи, а також порушено норми процесуального та матеріального права.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.06.2024, матеріали апеляційної скарги б/н від 05.06.2024 Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» по справі № 910/5479/24 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Сибіга О.М., судді: Палій В.В., Вовк І.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/5479/24. 
20.06.2024 супровідним листом № 910/5479/24/3429/24 від 19.06.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/5479/24.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 апеляційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 залишено без руху та зазначено, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» має право усунути недоліки, а саме надати до Північного апеляційного господарського суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, з зазначенням поважних підстав пропуску строку та посиланням на відповідні докази.
08.07.2024 Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» (через систему "Електронний суд") звернулось з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024 поновлено Державному підприємству зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 у справі № 910/5479/24. Розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.
31.07.2024 від Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» через систему «Електронний суд» надійшло клопотання, в якому скаржник просив справу розглядати в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» про розгляд справи № 910/5479/24 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відзив на апеляційну скаргу від Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на адресу суду апеляційної інстанції не надходив.
Згідно з частиною 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України відповідне не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення першої інстанції в апеляційному порядку.
Як встановлено статтею 269, частиною 1 статті 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.
За змістом ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" слід залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 без змін, з наступних підстав.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції
Як вбачається з матеріалів справи, встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» про стягнення 1 239 614 113,24 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
22.05.2024 Державним підприємством зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» подано зустрічний позов до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія «Укренерго», Акціонерного товариства «Харківобленерго», Акціонерного товариства «Вінницяобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», Приватного акціонерного товариства «Миколаївобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі», Акціонерного товариства «Херсонобленерго», Державного підприємства «Регіональні електричні мережі», Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Високовольтні мережі», Акціонерного товариства «Вінницяобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», Акціонерного товариства «Полтаваобленерго», Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», Акціонерного товариства «Тернопільобленерго», Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» та Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» про визнання неправомірними дій, припинення дій, що порушують право та зобов`язання вчинити дії.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 по справі № 910/5479/24 зустрічну позовну заяву Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» про визнання неправомірними дій, припинення дій, що порушують право та зобов`язання вчинити дії повернуто.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови
Реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм Господарського процесуального кодексу України.
Частиною першою статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.
Пунктом 3 частини другої статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Згідно з ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.
Підставу позову становлять фактична й правова підстава.
Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.
Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.
Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.
Конструкція частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України не містить вичерпного переліку взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду первісного та зустрічного позовів, втім є вказівка на такі альтернативні умови, а саме: первісний і зустрічний позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом (ч. 3 ст. 180 ГПК України).
Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що висновки про наявність умов за яких зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом неодноразово викладались Верховним Судом.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
У постанові від 20.03.2019 по справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Верховний Суд у постанові від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20 зазначив, що зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або залік, або спростування його частково чи повністю, або розгляд в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.
Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:
а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;
б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; відповідно до статті 601 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги; зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін;
в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18 та постановах Верховного Суду від 18.11.2021 у справі № 910/3310/21, від 12.05.2022 у справі № 910/7951/21, від 17.05.2021 у справі № 910/18778/20.
Частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
У постанові Верховного Суду від 07.08.2023 у справі № 909/161/23 зазначено, що конструкція частини 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений у даному випадку широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову. Умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.
Отже, враховуючи положення частини 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Як встановлено апеляційним господарським судом та вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є стягнення з Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» заборгованості за надані за договором № 0044-01022 від 03.05.2019 у період з січня 2024 по лютий 2024 послуги в розмірі 1 239 614 113,24 грн.
Натомість предметом зустрічного позову є вимоги Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія «Укренерго», Акціонерного товариства «Харківобленерго», Акціонерного товариства «Вінницяобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», Приватного акціонерного товариства «Миколаївобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі», Акціонерного товариства «Херсонобленерго», Державного підприємства «Регіональні електричні мережі», Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Високовольтні мережі», Акціонерного товариства «Вінницяобленерго», Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», Акціонерного товариства «Полтаваобленерго», Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», Акціонерного товариства «Тернопільобленерго», Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» та Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» про визнання неправомірними дій, припинення дій, що порушують право та зобов`язання вчинити дії.
В контексті викладеного суд апеляційної інстанції враховує правові позиції Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, а саме те, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду» (пункт 5.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №916/542/18).
Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:
- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;
- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;
- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);
- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;
- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами (пункт 25 постанови Верховного Суду від 28.09.2021 у справі №910/6070/21).
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін (пункт 27 постанови Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20).
Так, зі змісту первісного та зустрічного позовів, вбачається, що:
- не співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини), якими сторони обґрунтовують первісні та зустрічні позовні вимоги;
- для підтвердження підстав позовів сторонами надані різні докази;
- доцільність розгляду в одному провадженні не спрямована на процесуальну економію;
- спільний розгляд не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами;
- відповідачами за зустрічним позовом визначено осіб, які не є позивачами за первісним позовом.
Суд першої інстанції зазначене вище взяв до уваги чим не допустив порушення статті 180 Господарського процесуального кодексу України.
Аналізуючи викладене в сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви.
Враховуючи те, що доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального законодавства при постановленні оскарженого судового рішення не знайшли підтвердження, а викладені у апеляційній скарзі доводи в цілому зводяться до незгоди скаржника з прийнятим судом першої інстанції рішенням та суб`єктивного тлумачення скаржником обставин, встановлених судом першої інстанції, тому підстав для скасування оскаржуваного судового рішення та задоволення апеляційної скарги колегія суддів не вбачає.
Всі інші доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів визнаються необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи, а також не впливають на висновки суду першої інстанції. Тому, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення в розумінні ст. 277 Господарського процесуального кодексу України за викладених в апеляційній скарзі обставин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до статті 2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Частиною 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Отже, в задоволенні апеляційної скарги Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» слід відмовити, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 року залишити без змін.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності «Укрінтеренерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 року у справі № 910/5479/24 - залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.05.2024 року у справі № 910/5479/24 - залишити без змін.
3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги розподіляється відповідно до ст.ст. 129 та 282 Господарського процесуального кодексу України.
4. Матеріали справи № 910/5479/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

          У зв`язку з перебуванням судді Палія В.В. у відпустці з 19.08.2024 по 01.09.2024, повний текст постанови складено та підписано 05.09.2024. 

Головуючий суддя                                                            О.М. Сибіга 

Судді                                                                                І.В. Вовк

                                                                                В.В. Палій