ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

       17 липня 2024 року                   м. Чернівці                Справа № 725/6074/20

       Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
       головуючого Лисака І.Н.,
       суддів: Височанської Н.К., Литвинюк І.М.,
секретар: Скулеба А.І.,
позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
відповідач:  ОСОБА_3 ,

при розгляді справи за апеляційною скаргою  ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , на рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 05 квітня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Піхало Н.В., дата виготовлення повного тексту рішення не зазначена, -

В С Т А Н О В И В:
У грудні 2020 року позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, в обґрунтування якого вказували, що є власниками квартири по АДРЕСА_1 , а квартира ОСОБА_3 під №4 розташована поверхом вище та належить йому на праві приватної власності.
Вказували, що з квартири відповідача неодноразово відбувається залиття належної їм на праві власності квартири, у тому числі факт витоку води відбувся й у період з 1 по 8 липня 2020 року.
З метою фіксування затоплення належної їм на праві власності квартири 1 липня та 8 липня 2020 року комісією в складі працівників ТОВ «Єврокомунбуд» інженера ОСОБА_6 та техніка ОСОБА_7 складено акти на предмет заливу стелі та стіни квартири, належної позивачам.
Під час обстеження квартири 01.07.2020 року було встановлено, що у житловій кімнаті площею 25,6 м2 на стіні, що межує з сусіднім будинком виявлено сліди заливу площею до 1 м2, та на стіні, що межує з коридором і сходовою клітиною виявлено сліди замокання на стелі довжиною 2,5 м/п та шириною 0,70 м/п, а вже 08.07.2020 року встановлено, що на стелі мокра пляма збільшилася до 1,5 м/п та довжиною до 3 м/п. При цьому, зазначено, що причиною затоплення є витік води з каналізаційної внутрішньо квартирної мережі у квартирі АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище 

Провадження №22-ц/822/552/24

В наслідок залиття їх квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки на стелі поступово осипається шпаклівка, розвивається грибок, постійно підвищена вологість (сирість), з`являється специфічний неприємний запах, що додатково впливає на їх стан здоров`я.
З метою позасудового врегулювання спору вони неодноразово зверталися до відповідача про вирішення питання щодо відшкодування завданої їм шкоди, однак останній від добровільного відшкодування завданої шкоди ухилявся, у зв`язку із чим вони були вимушені звернутися з відповідним позовом до суду.
Посилаючись на вищевказане, просили стягнути з відповідача на їх користь збитки, завдані залиттям належної їм квартири, а саме: матеріальну шкоду в розмірі 20 613,37 грн та моральну шкоду в розмірі 10 000 грн, а також понесені витрати у зв`язку із розглядом даної справи в розмірі 20 584 грн. 
Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 05 квітня 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
       Не погоджуючись із вказаним рішенням суду сторона позивачів оскаржила його в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом не дотримано вимог норм матеріального й процесуального права.
Наводять обставини, викладені в позовній заяві. Наголошують, що посилання суду на те, що ТОВ «Єврокомунбуд» не мало право складати акти про затоплення квартири, оскільки не є керуючою організацією, є безпідставним, оскільки позивачі в праві були залучити сторонню організацію в особі ТОВ «Єврокомунбуд», так як вона попередньо здійснювала догляд за будинком до передачі його власникам, які не створили ОСББ. Крім того, відповідача було повідомлено про інцидент в телефонному режимі.
Зазначають, що не відповідність актів типовій формі не свідчить про відсутність вини заподіювача, оскільки останній не спростував таку.
Також вказують, що такими діями відповідача, крім матеріальної шкоди на ремонт квартири, позивачам завдано моральної шкоди, що полягає в переживаннях на протязі всього періоду часу, погіршення стану здоров`я та умов проживання, необхідності вживати додаткові заходи для відновлення порушених прав.
На підставі наведеного просять рішення суду скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог, а також простять стягнути з відповідача витрати, пов`язані із розглядом справи, а саме правничу допомогу та судовий збір.
У відзиві на апеляційну скаргу сторона відповідача просить рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу позивачів без задоволення.
Заслухавши суддю-доповідача, осіб, які прийняли участь у розгляді справи, дослідивши матеріали цивільної справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах її доводів та позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відмовляючи у позовних вимогах суд вказав, що наявні у справі акти про залиття від 1 липня та 8 липня 2020 року не відповідають вказаним приписам законодавства, зі змісту актів убачається, що останні не підписані ні зі сторони власників затопленої кварти/ри (потерпілим), ні зі сторони винної особи, в даному випадку відповідачем. До того ж зазначені акти не містять будь-яких відомостей про відмову, зокрема відповідача від його підписання, а також в них не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття та інші необхідні для такого документа реквізити, відсутня інформація, що відповідач запрошувалася для огляду квартири позивача з метою встановлення факту залиття, що вказані акти були вручені відповідачу і що останній ознайомлений з ними. При цьому, істотність допущених порушень зумовлює їх недопустимість, у зв`язку з чим дійшов висновку, що позивачами не доведено факт відповідності складених актів за їх формою та змістом нормам чинного законодавства. 
Також суд вказав, що акти про залиття складені неуповноваженим органом ТОВ «Єврокомунбуд», оскільки починаючи з 2 грудня 2019 року дана організація не здійснює обслуговування будинку, будинок знятий з балансу та перебуває на утриманні співваласників будинку.
Крім того, суд зазначив, що факт безпосереднього потрапляння вологи до квартири позивачів саме з квартири відповідача не знайшов свого підтвердження, оскільки при проведенні експертного дослідження експертом були визначено декілька можливих варіантів причин затоплення й, відповідно, жоден з них належними доказами не підтверджений.
Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам закону, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_8 є власниками квартири по АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру від 28 серпня 2020 року №221968330 (т.1 а.с.11).
Квартира по АДРЕСА_3 розташована поверхом вище, належить на праві власності відповідачу ОСОБА_3 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру від 15 грудня 2020 року №237167171 (т.1 а.с.12).
Відповідно до акту, складеного комісією ТОВ «Єврокомунбуд» 01 липня 2020 року, при обстеженні квартири по АДРЕСА_1 на предмет заливу стелі та стіни встановлено, що у житловій кімнаті 3-3 площею 25, 6 кв.м. проведено ремонтні роботи, на стіні, що межує з сусіднім будинком виявлено давні сліди заливу площею до 1 м.кв; на стіні, що межує з коридором та сходовою клітиною виявлено сліди замокання на стелі нові довжиною 2,5 м/п та шириною 1 м/п; на стіні довжиною 2, АДРЕСА_4 (т.1 а.с.9).
З акту від 8 липня 2020 року, складеного комісією ТОВ «Єврокомунбуд», убачається, що виходом на місце комісією проведено обстеження житлової кімнати квартири по АДРЕСА_1 на предмет заливу стелі та стіни. При обстеженні встановлено наступне: після попереднього обстеження на стіні мокра пляма збільшилася по ширині на 25 см; на стелі збільшилася мокра пляма шириною до 1,5 м/п, довжиною до 3 м/п. Витік води виявлено власником квартири по АДРЕСА_3 , яка розміщена поверхом вище, з каналізаційної внутрішньо квартирної мережі (зі слів власника квартири в телефонному режимі) (т.1 а.с.10).
Вказані акти підписані членами комісії та затвердженні директором ТОВ «Єврокомунбуд».
Відповідно до п.1 рішення Чернівецького міського виконавчого комітету від 06.12.2018 року №1534 «Про списання з балансу комунальних житлових ремонтно-експлуатаційних підприємств та департаменту житлово-комунального господарства міської ради житлових будинків» визначено списати з балансу комунальних житлових ремонтно-експлуатаційних підприємств міста Чернівців та департаменту житлово-комунального господарства міської ради житлові будинки за адресами згідно додатку 1, за виключенням квартир та нежитлових приміщень комунальної власності територіальної громади міста Чернівців, з подальшим складанням актів списання будинків з балансу.
Зазначене підтверджується актами ТОВ «Єврокомунбуда» від 02.12.2019 року (т.1 113-115) та довідкою ТОВ «Єврокомунбуд» №177 від 04.10.2022 року (т.2 а.с.71).
Згідно висновку експерта №СЕ-19/126-22/979-БТ від 31.03.2022 року вбачається наступне. 
       В квартирі АДРЕСА_5 ,
наявні пошкодження стін та стелі, а саме: в житловій кімнаті 3-3 (згідно до
технічного паспорту), площею 25,60 кв.м (згідно до технічного паспорту) на
стінах та стелі присутні пошкодження у вигляді відшарування верхнього шару
пофарбування, розтріскування та часткового осипання верхнього шару
шпаклювання, окремі тріщини (шириною 1-3 мм) та висоти площею до 1 кв.м
На стінах та стелі в окремих місцях присутні плями від замокання та наявне
пасткове утворення плісняви.
       Враховуючи умови, наведені у дослідницькій частині цього висновку
експерта, визначити, чи могли виникнути пошкодження стін та стелі в квартирі
 АДРЕСА_5 в період з 01.07.2020
року по 08.07.2020 року, неможливо.
       З урахуванням умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, визначити чи сталося затоплення (залиття) квартири 
АДРЕСА_5 01.07.2020 року та 08.07.2020 року, а також визначити причини такого затоплення (залиття), неможливо.
       Враховуючи умови, наведені у дослідницькій частині цього висновку
експерта. технічний стан квартири АДРЕСА_5 відноситься до категорії «2» - задовільний, ступінь фізичного зношення – задовільний 40% елементи будівлі в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії.
       З урахуванням умов, наведених у дослідницькій частині цього висновку експерта, види та обсяги робіт, які потрібно провести для усунення пошкоджень (стін та стелі) від залиття 01.07.2020 року та 08.07.2020 року у квартирі АДРЕСА_5 , не визначалися (т.2 а.с.8-16).
У відповідності до висновку експерта №156, складеного 31.08.2023 року за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, зазначено наступне.
В квартирі АДРЕСА_5 наявні ряд пошкоджень на поверхнях оздоблення стін та стель, які не пов`язані з їх залиттям: - в усіх приміщеннях загалом окремі тріщини різної глибини та ширини, з частковим відшаруванням та відпаданням фарбового шару, поверхня фарбового шару місцями незначною мірою забруднена; - в приміщеннях ванної кімнати поз. 3-6 (позначення згідно технічного паспорта) та вбиральні наявні окремі тріщини та відколи керамічних плиток, місцями забруднення у швах між плитками; а також пошкодження оздоблення стін та стель які пов`язані з їх залиттям: - в приміщенні вбиральні поз. 3-10 плями жовтого кольору на поверхні білого фарбового шару оздоблення стін та стелі розташовані поруч місця проходження каналізаційного стояка через перекриття між третім та мансардним поверхами; - в приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 окремі місця насичення оздоблювального шару стін - в верхній частині стіни яка відділяє дане приміщення від сходової клітини і коридору поз. 3-1, та стіни зі сторони сусіднього будинку; на стелі - в частині що примикає до плями на стіні яка відділяє дане приміщення від сходової клітини і коридору поз. 3-1, в місцях насичення оздоблювального шару вологою наявні плями сіро-жовтого кольору частково помаранчево-рожевого та чорно-коричневого кольору (ймовірно ураження грибком) на білому та кольоровому (зеленому) фарбовому шарі з його частковим відшаруванням та відпаданням.
Причиною залиття квартири АДРЕСА_5 ймовірно є потрапляння рідини з приміщень квартири АДРЕСА_2 , горища, покрівлі або димарів, в зв`язку з недопущенням експерта до даних приміщень та елементів житлового будинку, стверджувати більш однозначно, який з вказаних чинників є причиною залиття квартири АДРЕСА_5 , експерту не надається можливим.
Експерту не надається можливим однозначно стверджувати, що залиття квартири АДРЕСА_5 відбулось безпосередньо із квартири АДРЕСА_6 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 .
Експерту не надається можливим точно встановити період, коли відбулося залиття квартири АДРЕСА_5 , при цьому: плями жовтого кольору на поверхні білого фарбового шару оздоблення стін та стелі в приміщенні вбиральні поз. 3-10, розташовані поруч місця проходження каналізаційного стояка через перекриття між третім та мансардним поверхами - це плями від давнього замокання, а плями сіро-жовтого кольору частково помаранчево-рожевого та чорно-коричневого кольору (ймовірно ураження грибком) на білому та кольоровому (зеленому) фарбовому шарі з його частковим відшаруванням та відпаданням на поверхнях оздоблення стін та стелі житлової кімнати поз. 3-3 - це плями від постійного або періодичного замокання.
Для усунення пошкоджень (стін та стелі), що виникли в наслідок залиття у приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 квартири АДРЕСА_5 , необхідно провести наступний перелік ремонтно-відновлювальних робіт: відбивання штукатурки по цеглі зі стін - 2,1м2; відбивання штукатурки по дереву зі стель - 3,3м2; розбирання чистої підшивки стель із струганих дошок - 3,0м2; ремонт дерев`яних балок із заміною кінців - 2м; улаштування підшивки стель струганими дошками - 3,0м2; антисептування водними сумішами стін - 2,1м2; поліпшене штукатурення поверхонь стель всередині будівлі вапняним розчином по дереву - 3,3м2; поліпшене штукатурення поверхонь стін всередині будівлі цементно-вапняним або цементним розчином по каменю - 2,1м2; клейове поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь усередині будівлі - 76,3м2; перевезення сміття до 10км - 0,467т (згідно кошторисного розрахунку).
Для усунення пошкоджень (стін та стелі), що виникли в наслідок залиття у приміщенні вбиральні поз. 3-10 квартири АДРЕСА_5 , необхідно провести наступний перелік ремонтно-відновлювальних робіт: відбивання штукатурки по цеглі зі стін - 0,2м2; відбивання штукатурки по дереву зі стель - 0,2м2; антисептування водними сумішами стін - 0,2м2; антисептування водними сумішами перекриттів - 0,2м2; поліпшене штукатурення поверхонь стель всередині будівлі вапняним розчином по дереву - 0,2м2; поліпшене штукатурення поверхонь стін всередині будівлі цементно-вапняним або цементним розчином по каменю - 0,2м2; клейове поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь усередині будівлі - 3,0м2; перевезення сміття до 10км - 0,015т (згідно кошторисного розрахунку).
Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень що виникли внаслідок залиття у приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 квартири АДРЕСА_5 (стін та стелі), визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали (матеріали, вироби і комплекти) із застосуванням комп`ютерного програмного забезпечення - програмного комплексу ІВК (1.918.0323) (див. додатки - арк. 20-23), що відповідає Кошторисним нормам України, становить - 22665,24 грн. (двадцять дві тисячі шістсот шістдесят п`ять грн. 24 коп.) з ПДВ.
Розмір матеріальної (майнової) шкоди завданої внаслідок залиття у приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 квартири АДРЕСА_5 (стін та стелі), визначений станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, становить - 20006,59 (двадцять тисяч шість грн. 59 коп.), з ПДВ;
Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень що виникли внаслідок залиття у приміщенні вбиральні поз. 3-10 квартири АДРЕСА_5 (стін та стелі), визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали (матеріали, вироби і комплекти) із застосуванням комп`ютерного програмного забезпечення - програмного комплексу ІВК (1.918.0323) (див. додатки - арк. 24-27), що відповідає Кошторисним нормам України, становить - 690,89 грн з ПДВ.
Розмір матеріальної (майнової) шкоди завданої внаслідок залиття у приміщенні вбиральні поз. 3-10 квартири АДРЕСА_5 (стін та стелі), визначений станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, становить - 606,78 грн з ПДВ.
Крім того, експерт вказав, що як зазначалось в дослідженні по другому питанню, поставленому на вирішення експертизи - причиною залиття квартири АДРЕСА_5 ймовірно є потрапляння рідини з приміщень квартири АДРЕСА_2 , горища, покрівлі або димарів, в зв`язку з недопущенням експерта до даних приміщень та елементів житлового будинку, стверджувати більш однозначно, який з вказаних чинників є причиною залиття квартири АДРЕСА_5 , експерту не надається можливим (т.2 а.с.132-159).
Нормами статті 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно зі статтею 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.
Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Згідно з статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до частини першої статті 10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію.
Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством.
Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч.2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Так, відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. 
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір.
Аналогічного висновку дійшов ВС в постанові від 11 грудня 2018 року, справа №759/4781/16-ц.
Статтею 1192 ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Порядок забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством визначено Законом України «Про житлово-комунальні послуги».
Відповідно до статті 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна).
Згідно з п.11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабміну № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.
Порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.
Відповідно до п.2.3.6 Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.
Акт про залиття - це відповідний документ, який підтверджує подію, що трапилась. Цей документ складається комісією та затверджується балансоутримувачем, власником приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд або іншою особою, що обслуговує відповідний будинок.
Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою.
В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії.
Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.
Зазначені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року в справі №201/658/16-ц.
Отже, актами ТОВ «Єврокомунбуда» від 01.07.2020 року та 08.07.2020 року встановлено факт залиття квартири позивачів, однак відсутні відомості причини такого залиття, а встановлення нібито такого залиття зі слів власника квартири, розташованої вище в телефонному режимі, є недостовірним.
При складанні Актів про затоплення, які є основним доказом позивачів про завдання шкоди, в порушення законодавчих актів не було запрошено власника квартири, який на думку позивачів та комісії є винним в залитті квартири, не вказано, що було оглянуто квартиру ОСОБА_3 та яким чином було встановлено причину залиття. Саме лише розташування квартири відповідача над квартирою позивачів не є беззаперечним доказом вини відповідача в залитті та локалізації причин залиття саме в його квартирі.
Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутності повноважень у ТОВ «Єврокомунбуда» щодо складання вказаних актів, а отже є неналежним доказом.
Згідно зі статями 76, 77, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
У частинах 1, 3 статті 12, частинах 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини 1 - 3 статті 89 ЦПК України).
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі №910/18036/17).
Так, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.
Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом.
Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами.
За змістом статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Також, колегія судів констатує недоведеність обставин перешкоджання відповідачем у проведенні судової експертизи, оскільки відсутні докази належного повідомлення останнього про час огляду його квартири, реагування суду та позивача у процесуальний спосіб на звернення експерта про надання доступу до об`єкта дослідження, а у визнаний відповідачем час запропонованого виходу експерта на 01.05.2023 року був ОСОБА_3 відхилений через хворобу останнього, про що суду були надані належні докази (т.2.а.с.168).
За наведеного, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції з приводу того, що надані експертом пояснення вказують на те, що визначити причини та час залиття, а також причетність до такого сторони відповідача є неможливим, оскільки експерта не було допущено до огляду квартири АДРЕСА_6 , в побудова висновку експерта на припущеннях (імовірності) є неналежним доказом у справі, а з урахуванням визначення експертом декількох варіантів можливості затоплення є неможливим встановити причинний зв`язок між завданням шкоди позивачам та дій відповідача.
Колегія суддів зауважує, що за змістом статті 1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, проте у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. 
За таких обставин апеляційний суд вказує на те, що вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку та ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
Відповідно ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , залишити без задоволення.
Рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 05 квітня 2024 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з часу складання повного тексту постанови.

Головуючий                                        І.Н. Лисак

Судді:                                                Н.К. Висачанська

                                                               І.М. Литвинюк