ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/4269/24                                                                   Головуючий у 1 інстанції: Каліновська А.В.
                                                                             Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  30 липня 2024 року                                                                                          м. Київ
  Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача                                    Вівдиченко Т.Р.
Суддів                                                      Аліменка В.О.
                                                                 Кузьмишиної О.М.
За участю секретаря                               Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції  адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року позовну заяву повернуто позивачеві з усіма доданими до неї документами.
Не погодившись з ухвалою суду, позивач - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, просить: визнати поважними причини пропуску строку на звернення до адміністративного суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Черкаській області; поновити пропущений строк на звернення до адміністративного суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень; справу № 580/4269/24 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції в іншому складі суду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. 
В апеляційній скарзі представник Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - Кирман Олександр Дмитрович просить провести судове засідання в режимі відеоконференції з Черкаського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2024 року клопотання представника Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - Кирмана Олександра Дмитровича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно ч.ч. 1-2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Положеннями частини 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
У відповідності до частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Як вбачається з матеріалів справи, ФОП ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому просила визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: від 15.06.2022 № 0028650707 про донарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 355 050,00 грн.;  від 15.06.2022 № 0028660707 про донарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 1020,00 грн; від 15.06.2022 № 0028670707 про донарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 1000,00 грн.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 01 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків шляхом надання обґрунтованої заяви щодо поновлення пропущеного строку на звернення до суду з наведенням поважних причин його пропуску.
На виконання вимог вищевказаної ухвали суду, позивачем надано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду.
В даній заяві ФОП ОСОБА_1 вказала, що нею було направлено до ДПС України скаргу від 01.07.2022 № 1 на податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Черкаській області від 15.06.2022 № 0028670707, № 0028660707, № 0028650707 щодо їх скасування. Рішенням ДПС України від 13.07.2022 року № 7162/6/99-00-06-03-02-06 продовжено строк розгляду скарги до 01.09.2022 (включно). В подальшому, після 01.09.2022 року від ДПС України ФОП ОСОБА_1 рішення про розгляд скарги не отримувала. 
Також, позивач послалась на лист Головного управління ДПС у Черкаській області від 05.06.2023 № 10903/6/23-00-07-07-06, яким її повідомлено, що станом на 05.06.2023 за ФОП ОСОБА_1 борг зі сплати податків, зборів, платежів не обліковується. Вимога про сплату боргу (недоїмки) № 0004294-1307-2300 від 02.05.2023 року на суму 366 788,63 грн. відкликана автоматично 02.06.2023 року.
Крім того, позивач наголосила, що 28.03.2024 ДПС України в електронний кабінет платника податку ФОП ОСОБА_1 було внесено відомості про наявність податкового боргу за податковими повідомленнями-рішеннями від 15.06.2022 року № 0028670707, № 0028660707, № 0028650707 на суму 357 070,00 грн.
Таким чином, ФОП ОСОБА_1 дізналась про порушення контролюючим органом її майнових інтересів лише 28.03.2024 року з моменту внесення в електронний кабінет платника податку відомостей про наявність боргу.
Разом з тим, оскаржуваною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року суд першої інстанції повернув позовну заяву позивачу з усіма доданими до неї документами.
Як зазначив суд першої інстанції, процедура адміністративного оскарження закінчується днем отримання позивачем рішення ДПС України за результатами розгляду скарги (підпункт 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК України), та від якої необхідно обраховувати місячний строк звернення до суду, встановлений пунктом 56.19 статті 56 ПК України. З позовом до суду позивач звернулася 26.04.2024, тобто з порушенням строку звернення, встановленого пунктом 56.19 статті 56 ПК України.
При цьому, суд першої інстанції вказав, що позивачем після спливу строку на отримання рішення за результатами розгляду скарги не вчинялись дії щодо отримання інформації про розгляд скарги або оскарження податкового повідомлення-рішення в судовому порядку.
Колегія суддів не погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції та вважає їх помилковими, з огляду на наступне.
Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
У відповідності до частини 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).
Нормами п. 56.1 ст. 56 ПК України закріплено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України, в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Матеріали справи свідчать, що ФОП ОСОБА_1 було подано до ДПС України скаргу від 01.07.2022 № 1 на податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Черкаській області від 15.06.2022 № 0028670707, № 0028660707, № 0028650707 (а.с. 19-32). 
Відповідно до п. 56.9 ст. 56 ПК України, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово або в електронній формі засобами електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті.
Рішенням ДПС України від 13.07.2022 року № 7162/6/99-00-06-03-02-06 продовжено строк розгляду скарги до 01.09.2022 (включно) (а.с. 33).
Відповідно до абзацу 2 пункту 56.9 статті 56 ПК України, якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків не надсилається платнику податків протягом 20-денного строку або протягом строку, продовженого за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.
Як наголошує позивач, після 01.09.2022 ФОП ОСОБА_1 від ДПС України рішення про розгляд скарги не отримувала.
Враховуючи особливості правового регулювання досудового оскарження рішення ПК кодексу України, а також відсутність доказів прийняття та направлення контролюючим органом рішення за результатом розгляду скарги ФОП ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що позивач, з огляду на неотримання рішення за результатами розгляду скарги, мала законні очікування (сподівання), що її скарга задоволена в силу прямої норми Закону, тобто, що її права, як платника податків, не порушені, а тому не підлягають судовому захисту.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суд у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 22 травня 2020 року у справі № 1.380.2019.005662.
Крім того, Головне управління ДПС у Черкаській області листом від 05.06.2023 № 10903/6/23-00-07-07-06 повідомило позивача, що станом на 05.06.2023 за ФОП ОСОБА_1 борг зі сплати податків, зборів, платежів не обліковується. Вимога про сплату боргу (недоїмки) № 0004294-1307-2300 від 02.05.2023 року на суму 366 788,63 грн. відкликана автоматично 02.06.2023 року (а.с. 36).
Отже, у ФОП ОСОБА_1 станом на 05 червня 2023 року не було підстав вважати, що її права порушенні та потребують судового захисту.
Водночас, ДПС України лише 28 березня 2024 року було внесено в електронний кабінет платника податку ФОП ОСОБА_1 відомості про наявність податкового боргу за податковими повідомленнями-рішеннями від 15.06.2022 року № 0028670707, № 0028660707, № 0028650707 на суму 357 070,00 грн. (а.с. 37).
Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що вона  дізналася про порушення контролюючим органом її прав лише 28.03.2024 року з моменту внесення в електронний кабінет платника податку відомостей про наявність боргу. 
Враховуючи вищезазначене, висновок суду першої інстанції про пропуск ФОП ОСОБА_1 строку звернення до суду з позовною заявою є помилковим.
Згідно частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.
Також, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).
Колегія суддів звертає увагу на те, що у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»).
У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду з позовом та наявність підстав для повернення позовної заяви, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню.
Щодо вимог апеляційної скарги про визнання поважними причин пропуску строку на звернення до адміністративного суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Черкаській області, поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень, а також, вимог про направлення справи № 580/4269/24 для продовження розгляду до суду першої інстанції в іншому складі суду, слід зазначити наступне.
Згідно  частини 3 статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Отже, при скасуванні ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви, суд апеляційної інстанції передає справу на розгляд суду першої інстанції.
При цьому, суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями приймати рішення щодо поновлення строку на звернення до суду з позовною заявою чи визначення складу суду першої інстанції, що буде продовжувати розгляд справи. 
Таким чином, вимоги апеляційної скарги в цій частині задоволенню не підлягають. 
Керуючись ст. ст. 195, 243, 250, 312, 315, 317, 320, 321, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року скасувати, а справу передати на розгляд до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                      Вівдиченко Т.Р.          

Судді                                                                                           Аліменко В.О.

                                                                                                    Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 02.08.2024 р.