Справа № 991/8033/24
Провадження № 1-кс/991/8071/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2024 року                                                                        м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , 
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
учасника кримінального провадження: адвоката ОСОБА_3 , 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Київ клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей і документів,
установив:
28.08.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 52024000000000232 від 13.05.2024. 
І. Зміст клопотання
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52024000000000232 від 13.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
За слідчою версією, для будівництва фортифікаційних споруд на території Одеської області державою виділено кошти в розмірі близько 2, 9 млрд грн, із яких 50 % було одразу направлено на рахунки ІНФОРМАЦІЯ_1 . У подальшому, до ІНФОРМАЦІЯ_2 було надано декілька комерційних пропозицій стосовно постачання піраміди загороджувальної ПЗ-1 (зуб дракона) за цінами 1200 грн, 1400 грн, 1550 грн, 1867 грн, 1896 грн з ПДВ за 1 шт. 
Водночас, заступник директора - начальник управління ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 підписав перелік узгодження цін на матеріальні ресурси та устаткування по об`єкту: Виготовлення проектно-кошторисної документації по об`єкту «Нове будівництво ВОП Одеської області». У цьому переліку зазначено вартість однієї піраміди 2903, 33 грн з ПДВ (включає в себе вартість піраміди, постачання, складське зберігання). Дану ціну було направлено ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », яким розроблялись проекти фортифікаційних споруд і потім саме ця вартість була вказана в проектно-кошторисній документації, розробленій для будівництва фортифікаційних споруд на території Одеської області. У подальшому, уповноважені службові особи ІНФОРМАЦІЯ_2 , за версією сторони обвинувачення, не направили декілька запитів цінових пропозицій виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг, а уклали договори із заздалегідь визначеними суб`єктами господарювання за ціною, визначеною в проектно-кошторисній документації. Отже, вказані вище особи не вжили заходів для укладення договорів за найбільш економічно вигідними цінами, що склалися на ринку. 
Так, відповідно до укладених договорів ІНФОРМАЦІЯ_5 на закупівлю підрядних робіт було замовлено, у тому числі піраміди в кількості близько 359 756 шт, (у яких ціна за 1 одиницю піраміди становить 1692 грн, 1800 грн, 1824 грн, 1887 грн, 2656 грн, 2708 грн з ПДВ), однак більшість пірамід постачалось за ціною 1887 грн з ПДВ (без врахування транспортування, складського зберігання) за явно завищеною ціною, навіть з урахуванням раніше отриманих комерційних пропозицій.
07.06.2024 у цьому кримінальному провадженні детективами Національного бюро проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 (обіймає посаду начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 ), за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено мобільний телефон.
18.06.2024 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду застосовано арешт до вилученого майна (мобільного телефону), ухвалою колегії суддів Апеляційної інстанції Вищого антикорупційного суду рішення слідчого судді залишено без змін.
У клопотанні адвокат обґрунтовує право третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на звернення до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів тим, що звернення з клопотанням про тимчасовий доступ віднесено до суб`єктивних процесуальних прав сторін кримінального провадження, до яких згідно з положеннями ст. 3 КПК України, третю особу не віднесено. У той же час, відповідно до ст. 64-2 КПК України, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має процесуальні права підозрюваного (в частині, що стосуються арешту майна).
Статтею 132 КПК України серед підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження (у т.ч. арешту майна) визначено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення. Відтак, відсутність фактичних даних, що свідчать про наявність ознак складу кримінального правопорушення або причетності особи (у цьому провадженні - третьої особи) до його вчинення, становлять підставу для скасування арешту належного ОСОБА_4 майна та його повернення законному володільцю.
Кримінальне законодавство встановлює, що підставою скасування арешту майна є зникнення процесуальної потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження або необґрунтованість арешту майна. З огляду на стадію кримінального провадження та чинний процесуальний статус ОСОБА_4 , процесуальний інтерес останнього у цьому кримінальному провадженні полягає у скасуванні арешту майна та поверненні належного йому майна. Отже, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.
Інформація, яка знаходиться у володільця інформації, сама по собі, а також в сукупності з матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Отримавши доступ до вказаних документів, третя особа (її представник) отримали б процесуальні можливості довести відсутність ознак складу кримінального правопорушення, за фактом якого здійснюється кримінальне провадження, а також непричетність ОСОБА_4 до ціноутворення, обсягів підрядних робіт, пошуку підрядників, укладення з ними договорів (з визначенням істотних умов).
Відтак, наявні достатні підстави вважати, що отримання тимчасового доступу до зазначеної інформації (копій документів), матиме суттєве значення для встановлення обставин, які підлягають доказуванню в рамках кримінального провадження, відповідно до вимог ст. 91 КПК України, та доведенню відсутності підстав для подальшого арешту майна третьої особи.
Враховуючи викладене, адвокат ОСОБА_3 у своєму клопотанні просив надати тимчасовий доступ до документів та інформації, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), з можливістю ознайомлення, виготовлення копій (у паперовому/електронному вигляді) та їх подальшого вилучення, а саме: витягів з протоколів нарад ІНФОРМАЦІЯ_7 спільно з центральними органами виконавчої влади та обласними державними (військовими) адміністраціями протягом січня- лютого 2024 року, за результатами яких визначалися граничні строки на виконання підрядних робіт по будівництву військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд.
ІІ. Позиції учасників кримінального провадження 
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , підтримав своє клопотання у повному обсязі, просив його задовольнити. Зазначив, що наразі в кримінальному провадженні № 52024000000000232 відсутня підозрювана особа. У зв`язку з тим, що було проведено обшук в його клієнта ОСОБА_4 та вилучено мобільний телефон, 18.06.2024 накладено арешт на цей пристрій з метою проведення експертного дослідження та огляду інформації. Станом на 09.09.2024 майно ОСОБА_4 не повернуто. Адвокат вважає, що він має право звернутись з таким клопотанням, як представник третьої особи, щодо якої вирішується питання про арешт майна. Вказує, що застосований захід забезпечення у вигляді арешту мобільного телефону ОСОБА_4 позбавляє його можливості користуватись майном. При накладенні арешту слідчим суддею та колегією суддів апеляційної інстанції встановлено обґрунтованість підстав події вчинення кримінального правопорушення. За допомогою документів, які можуть бути отримані в порядку надання тимчасового доступу, адвокат зможе довести відсутність події кримінального правопорушення, а відсутність підозри щодо вчинення кримінального правопорушення може слугувати підставою для скасування заходів забезпечення кримінального провадження. 
Представник ІНФОРМАЦІЯ_3 , у володінні якого знаходяться документи та інформація, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився, про поважність причин неприбуття не повідомив.
Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання (ч. 4 ст. 163 КПК України).
ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді
Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши адвоката ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає, що провадження за клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів підлягає закриттю, з огляду на таке.
Із доданих до клопотання матеріалів встановлено, що детективами Національного бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52024000000000232 за ч. 2 ст. 364 КК України, за фактом зловживання службовим становищем службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які використовуючи своє службове становище, діючи за попередньою змовою, всупереч інтересам служби, зловживали своїм службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди суб`єктами господарювання, якими здійснюється будівництво фортифікаційних споруд на території Одеської області. 
07.06.2024 було проведено обшук за місцем проживання співробітника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , та вилучено мобільний телефон iPhone 13 модель MLPE3HV/A. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.06.2024 накладено арешт на майно (з тимчасовим позбавленням власника (володільця) права на відчуження, розпорядження та користування), а саме на мобільний телефон iPhone 13 модель MLPE3HV/A. 
28.08.2024 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 52024000000000232 від 13.05.2024. 
Наявність підстав для звернення з таким клопотанням адвокат обґрунтовує тим, що він, як представник третьої особи, щодо якої вирішується питання про арешт майна, наділений правом подачі такого клопотання, на підставі ч. 3 ст. 64-2 КПК України, оскільки користується правами підозрюваного в частині, що стосується арешту майна та існує процесуальний інтерес ОСОБА_4 щодо встановлення відсутності події злочину та підстав для визнання необґрунтованості накладення арешту. 
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК України тимчасовий доступ до речей та документів є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. 
Тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку) (відповідно до ч. 1 ст. 159 КПК України). 
Вимоги ст. 160 КПК України передбачають, що сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором. 
З огляду на законодавчі норми, які регулюють питання надання тимчасового доступу у кримінальному провадженні, лише сторони кримінального провадження мають право звернутись з клопотанням про тимчасовий доступ. 
Відповідно до положень п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України сторонами кримінального провадження є: з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники. 
Учасниками кримінального провадження є сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, у тому числі викривач, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник (згідно з п. 25 ч. 1 ст. 3 КПК України). 
Враховуючи вищевикладене, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт не відноситься до сторін кримінального провадження, проте є учасником кримінального провадження. 
Стаття 22 КПК України визначає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Стаття 64-2 КПК України передбачає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Права та обов`язки третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.
Враховуючи вищевикладене, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, не є стороною кримінального провадження, а тому не наділена правом звернення до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів. 
Враховуючи, що ОСОБА_6 та його представник ОСОБА_3 не є стороною кримінального провадження, відтак у слідчого судді відсутні правові підстави для розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів, у зв`язку з чим провадження за клопотанням адвоката підлягає закриттю. 
Крім того, доречим буде зауважити, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення має враховуватись слідчим суддею при вирішенні питання про арешт майна у випадках, передбачених п. 3-4 ч. 2 ст. 170 КПК України (з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або відшкодування шкоди (цивільний позов)). Як зазначив адвокат, арешт на майно ОСОБА_4 було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.
Оскільки, слідчий суддя 13.09.2024, 16.09.2024 перебувала у відпустці, повний текст ухвали оголошено 17.09.2024 з порушенням п`ятиденного строку, який було визначено під час оголошення її резолютивної частини.
На підставі викладеного, керуючись ст. 132, 159-166, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Закрити провадження у справі з розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей і документів.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає. 
Слідчий суддя                   ОСОБА_7