ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

13 червня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 340/7772/23	

головуючий суддя І інстанції – Петренко О.С.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Іванова С.М. (доповідач),
                               суддів:  Шальєвої В.А., Чередниченка В.Є.,     

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.12.2023 року в адміністративній справі № 340/7772/23 за позовом  Головного управління житлово-комунального господарства Кропивницької міської ради до  Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області,   третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство "ТЕК Центр" про визнання протиправним та скасування рішення, - 

ВСТАНОВИВ:
Головне управління житлово-комунального господарства Кропивницької міської ради звернулось  до суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області,   третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство "ТЕК Центр", в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління  Північного офісу Держаудитслужби в  Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівель UA-2023-05-05-009774-а від 29.08.2023.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.12.2023 року адміністративний позов Головного управління житлово-комунального господарства Кропивницької міської ради було задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано висновок Управління  Північного офісу Держаудитслужби в  Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-05-009774-а від 29.08.2023 року в частині зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
В решті позовних вимог було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області звернулось  з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
          В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що з огляду на допущенні позивачем порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» спірний висновок є обґрунтованим та скасуванню не підлягає.
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів  вважає, що апеляційна  скарга підлягає  задоволенню з наступних підстав.
Як було встановлено судом першої інстанції, на підставі наказу начальника Управління від 17.08.2023 №50-З, з 17.08.2023 по 28.08.2023 проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів за предметом: "Капітальний ремонт по вул. В. Нікітіна, м. Кропивницький. Коригування", код згідно з ДК 021:2015:45233000-9 (Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг) за номером  ID  UA-2023-05-05-009774-а, здійсненої позивачем.
За результатами проведеного моніторингу складено висновок №UA-М-2023-08-17-00009 від 28.08.2023, в якому зазначено:
- за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасник ПП "ТЕК Центр" установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Особливостей;
- за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо відповідності умов укладеного договору законодавству установлено, що укладений договір про закупівлю не відповідає нормам ч.1 ст. 41 Закону, п. 17 Особливостей, пп. 17 та 83 Постанови №668;
- з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями        5        та        10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні",        статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю від  30.05.2023 №135  та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. 
Не погодившись з правомірністю прийняття наведеного висновку, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Вирішуючи спір між сторонами та частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем обґрунтовано визначено у висновку порушення замовником вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, оскільки не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП "ТЕК Центр" як таку, що не відповідала встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону. Зауважено, що спірний висновок  від 29.08.2023 р.        про результати моніторингу закупівлі UА-2023-05-05-009774-а, як акт індивідуальної дії, в частині п. 3 його констатуючої частини        не відповідає критеріям, що передбачені ч. 2        ст. 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже є протиправним та підлягає скасуванню в частині пункту 3 констатуючої частини висновку щодо зобов`язання вжити заходи шляхом розірвання договору про закупівлю від 30.05.2023 № 135 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд апеляційної інстанції при перегляді справи в апеляційному порядку, виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст. 2 КАС України, в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 року №2939-ХІІ (далі - Закон №2939) визначено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю ( далі - орган державного фінансового контролю).
          У відповідності до вимог статті 2 наведеного Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
          Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
          За приписами ст.5 Закону №2939 передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
          Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016р. №43, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та яка забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
          Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи п.7 наведеного Положення.
          Також і правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року №922-УІІІ (далі - Закон №922).
          Пунктом 9 ч.1 ст.1, ч.1 ст.2 Закону №922 визначено, що замовниками є органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
          У відповідності до вимог ст.8 Закону №922 передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
          Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
          За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
          За змістом частини сьомої статті 8 цього Закону у висновку обов`язково зазначаються:
           1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
           2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
           3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
           4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
           5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
          У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Таким чином, із аналізу норм вищенаведеного законодавства у їх сукупності, можна дійти висновку, що відповідач та його міжрегіональні територіальні органи, наділені повноваженнями на проведення відповідного державного фінансового контролю шляхом проведення моніторингу закупівель, з урахуванням наведених приписів Положення та вимог Закону.
Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для прийняття відповідачем спірного висновку було встановлення наступних порушень:
- за результатом аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «ТЕК Центр» встановлено порушення п.п. 2  п. 41 Особливостей;
- за результатом аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності умов укладеного договору законодавству встановлено, що укладений договір про закупівлю не відповідає нормам ч. 1 ст. 41 Закону,  п. 17 Особливостей, пунктів 17 та 83 Постанови № 688.
Встановивши зміст спірних правовідносин, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Відповідно 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у        статті 17 цього Закону        і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
Як видно з пункту 6 розділу 3 тендерної документації, в ній  встановлено умову, що учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерної пропозиції документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, а саме: договірну ціну та пояснювальну записку до неї, локальний кошторис, підсумкову відомість ресурсів, розрахунок загально-виробничих витрат до локального кошторису, календарний графік виконання робіт.
Разом з тим, також встановлено імперативну умову, що договірна ціна учасниками повинна бути розрахована відповідно до «Кошторисних норм Настанови з визначення вартості будівництва» затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (далі – Наказ № 281).
Відповідно до пункту 5.13 кошторисних норм Наказу № 281 у складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) загальновиробничі витрати (далі - ЗВВ) в складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обчислюються виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням положень Методичних рекомендацій з формування собівартості будівельно- монтажних робіт, затверджених наказом Мінрегіону від 31.12.2010 № 573, і переліку загальновиробничих витрат, наведених в додатку 10 цієї Настанови.
Відповідно до п. 5.14. Наказ № 281 при визначенні ЗВВ, у складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) учасники процедури закупівлі (підрядні організації) визначають розрахунково-аналітичним методом кошти на:
заробітну плату працівників, зазначених у пункті 1.1 додатку 10 цієї Настанови, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримувати на об`єкті замовлення;
покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання. До ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) також включаються відрахування за встановленими законодавством нормами на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від заробітної плати робітників, зайнятих на будівельних роботах і на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів, і працівників, кошти на заробітну плату яких враховуються в ЗВВ.
Відповідно до п. 5.15. Наказ № 281 у складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) ЗВВ включаються за показниками, визначеними розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат).
Отже, від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) за статтями витрат договірної ціни у відповідності до вимог Настанови, до складу якої зокрема включаються ЗВВ, що розраховані з урахуванням показників І та III блоку ЗВВ, які визначені саме розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат), та з наданням підтверджуючих розрахунків у відповідності до пункту 5.14 Настанови, тобто з наданням у складі тендерної пропозиції учасників визначених розрахунково-аналітичним методом показників І та III блоку ЗВВ по об`єкту замовлення, на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку.
Як вбачається з матеріалів справи, проведеним моніторингом встановлено, що в складі тендерної пропозиції учасника ПП "ТЕК Центр" адміністративні витрати у складі договірної ціни /фай 8 «Договірна ціна»/ розраховані відповідно до показників додатку 27 Настанови /показники слугують виключно для інвесторської кошторисної документації/,  а не на підставі показників визначених розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат  за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу або за показниками, наведеними в Додатку 26 Настанови, що не відповідає умовам пп. 5.17 розд. V Настанови,  а відтак не відповідає умовам пп.1.10 п. 1 р. ІІІ, п.6 р. ІІІ Додатку №3 та п. 2.2 р. 2 проекту договору про закупівлю (додаток № 8) тендерної документації.
Відповідно до пункту 5.17 Наказу № 281 у складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) адміністративні витрати включаються за показниками, визначеними розрахунково-аналітичним методом на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку з використанням самостійно обраної підприємством бази розподілу (зокрема у відсотках від прямих витрат).
Як слідує з пояснень позивача, відображених в адміністративному позові, виготовлення проектної документації на «капітальний ремонт вул. В. Нікітіна, м. Кропивницький. Коригування» здійснювалось Кіровоградським відділом комплексного проектування державного підприємства Українського інституту з проектування об`єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор".
Кошторисна частина проектної документації пройшла експертизу у філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Кіровоградській області, що підтверджено відповідним Експертним звітом /позитивний/ від 22.02.2023. Вказує, що в затвердженій та погодженій після експертизи проектній документації в частині зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта  будівництва кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій розраховано з посиланням на п. 4.39 Наказ № 281.
Зауважено, що розрахунок розміру кошторисного прибутку у складі договірної ціни /файл 8 «Договірна ціна»/ ПП "ТЕК Центр"  розраховані відповідно до п.4 .38 Настанови та показників таблиці Додатку №25 до Настанови, така тендерна пропозиція учасника в цій частині відповідала вимогам предмету закупівлі, умовам тендерної документації та проектної документації, тому у замовника не було підстав для відхилення учасника.
Однак, доказів того, що адміністративні витрати в складі ціни обчислювались виходячи зі структури цих витрат і переліку адміністративних витрат, наведених у додатку 26 "Перелік адміністративних витрат" Наказ № 281, ні позивачем ні третьою особою суду не надано.
Абзацом першим частини третьої        статті 22 цього Закону        визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Вимогами пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, встановлено імперативну умову, що замовник відхиляє тендерну пропозицію, зокрема, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої        статті 22 цього Закону        вимогам до учасника відповідно до законодавства та/або не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Таким чином, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що відхилення тендерної пропозиції учасника, яка не відповідає умовам тендерної пропозиції є обов`язком, а не правом замовника, що також підтверджується роз`ясненням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 30.12.2016 №3302-06/42560-06, в якому зазначено, що оскільки тендерна пропозиція подається відповідно до вимог тендерної документації, статтею 30 Закону (в редакції Закону, що діяла до 19.04.2020 року) встановлено обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію у разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації, а тому відповідачем обґрунтовано визначено у висновку порушення замовником вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, оскільки не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП "ТЕК Центр" як таку, що не відповідала встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону.
Що стосується висновків суду першої інстанції відносно того, що спірний висновок  від 29.08.2023 р. про результати моніторингу закупівлі UА-2023-05-05-009774-а, як акт індивідуальної дії, в частині п. 3 його констатуючої частини        не відповідає критеріям, що передбачені ч. 2 ст. 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже є протиправним та підлягає скасуванню в частині пункту 3 констатуючої частини висновку щодо зобов`язання вжити заходи шляхом розірвання договору про закупівлю від 30.05.2023 № 135 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, то колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки в силу приписів п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція учасника  не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а тому зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України є пропорційним виявленому порушенню.
Таким  чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга   підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині задоволених позовних вимог з прийняттям нової постанови в цій частині про відмову в задоволенні позову.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з приписів ст. 139 КАС України.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області – задовольнити.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.12.2023 року в адміністративній справі №340/7772/23 – скасувати в частині визнання протиправним та скасування висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в  Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-05-009774-а від 29.08.2023 року в частині зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель та в цій частині прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.
В іншій частині рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.12.2023 року в адміністративній справі №340/7772/23 – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності  підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.          

Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко