У х в а л а
16 вересня 2024 року
м. Київ
Справа № 504/2745/23
Провадження № 61-10567ск24
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник)
на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 7 грудня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 4 червня 2024 року 
у справі за позовом керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону (далі - позивач) в інтересах держави Україна в особі Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу міста Одеси до скаржника про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зобов`язання знести самочинно побудовану будівлю і
в с т а н о в и в:
1.           16 липня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову.
2.           За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.
3.           Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.
(1) Щодо вимог до змісту касаційної скарги
4.           За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Проте у касаційній скарзі таких відомостей немає.
4.1.       Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX). 
4.2.       Скаржник у касаційній скарзі всупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України про наявність або відсутність у нього електронного кабінету не зазначив. Від обов`язку зазначити такі відомості не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.
5.           За змістом пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) інших учасників справи та їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб). Проте скаржник у касаційній скарзі не зазначив такі дані про позивачів, які є учасниками справи (Міністерство оборони України, Квартирно-експлуатаційний відділ міста Одеси).
(2) Щодо дотримання принципу рівності
6.           За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повиннобути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
6.1.       Скаржник не додав до касаційної скарги її копії для позивачів (Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу міста Одеси). Помилково вважає позивачем прокурора. Останній діє в інтересах держави в особі конкретних органів, які є позивачами. ЦПК України встановив обов`язок особи, яка подає касаційну скаргу не через електронний кабінет, надати Верховному Суду копії цієї скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи і не передбачає можливостей ні самостійно надсилати такі документи іншим учасникам справи, ні визначати, які додані до цієї скарги матеріали їм не надавати. Тому скаржник має цей обов`язок виконати.
(3) Щодо сплати судового збору
7.           До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
7.1.       Скаржник до касаційної скарги додав платіжну інструкцію про сплату ним 16 липня 2024 року 5 368,00 грн судового збору. Обґрунтування розміру такого судового збору у касаційній скарзі не навів.
7.2.       Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).
7.3.       Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
7.4.       За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
7.5.       За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» із 1 січня 2023 року становив 2 684,00 грн.
7.6.       У липні 2023 року позивач подав до суду позов, у якому просив зобов`язати скаржника усунути перешкоди в користуванні частиною земельної ділянки площею 0,0129 га, на якій розташований об`єкт нерухомого майна, шляхом його знесення за власний рахунок скаржника. Тобто позов стосується однієї вимоги майнового характеру (див. постанову Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 2 грудня 2020 року у справі № 905/105/20).
7.7.       У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи (абзац перший частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).
7.8.       Точний розмір судового збору скаржник має розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтверджувати дійсну вартість відповідного майна за формулою: ця вартість х 1,5 % х 200 % (див. аналогічний підхід, зокрема, в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року у справі № 372/2425/18).
Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;2914621239; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 504/2745/23).
7.9.       Скаржник має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, і копії документів, які можуть підтверджувати дійсну вартість відповідного майна, з якої розрахований судовий збір.
Зазначені документи скаржник повинен надати з такою кількістю їхніх копій, яка відповідає кількості учасників справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги
8.           В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
9.           Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі,Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.
Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
у х в а л и в :
1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 7 грудня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 4 червня 2024 року у справі за позовом керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону в інтересах держави Україна в особі Міністерства оборони України, Квартирно-експлуатаційного відділу міста Одеси до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зобов`язання знести самочинно побудовану будівлю.
2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя 	 	Д. А. Гудима