ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.07.2024 року          м.Дніпро         Справа №  904/416/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дарміна М.О. (доповідач)
суддів: Кощеєва І.М., Чус О.В.
при секретарі судового засідання: Жолудєв А.О.
Представники сторін:
від позивача: Виродов Антон Юрійович (поза межами приміщення суду) - Ордер АІ № 1455554 від 29.12.2023р.
представник відповідача у судове засідання не з`явився. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Акціонерного товариства “Дніпроазот” на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 (суддя Новікова Р.Г.) про повернення зустрічної позовної заяви у справі №904/416/24
за зустрічним позовом Акціонерного товариства “Дніпроазот” м.Кам`янське
до Товариства з обмеженою відповідальністю “Юнайтед Енерджі” м. Київ
про зобов`язання відповідача надати позивачу належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у березні 2022 року за умовами двостороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022
у справі 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Юнайтед Енерджі” м.Київ
до Акціонерного товариства “Дніпроазот” м. Кам`янське
про стягнення суми боргу в розмірі 11782921грн44коп

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Юнайтед Енерджі” звернулось до Акціонерного товариства “Дніпроазот” з позовом про стягнення суми боргу в розмірі 11782921грн44коп.
На адресу суду 27.05.2024 надійшов зустрічний позов Акціонерного товариства «Дніпроазот» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про зобов`язання відповідача надати позивачу належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у березні 2022 року за умовами двостороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022. В обґрунтування заявлених зустрічних вимог позивач послався на недотримання відповідачем положень договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022.
Також Акціонерне товариство «Дніпроазот» просило продовжити строк до 28.05.2024 для подання зустрічного позову у справі №904/416/24.
В обґрунтування наявності підстав продовження строку на подання зустрічного позову товариство послалось на практику суду касаційної інстанції застосування положення статті 119 Господарського процесуального кодексу України та вказало, що продовження процесуального строку з ініціативи суду можливе щодо строку, визначеного судом, навіть у випадку його пропущення на час звернення з відповідною заявою.
В якості поважних причин пропуску строку подання зустрічного позову товариство послалося на ту обставину, що лише після прийняття Центральним апеляційним господарським судом постанови від 19.04.2024 у справі №904/416/24, остаточно було вирішено питання щодо прийнятності раніше поданого Акціонерним товариством «Дніпроазот» зустрічного позову. До проведення першого підготовчого засідання після поновлення провадження у справі Акціонерним товариством «Дніпроазот» подано повторно зустрічний позов з урахуванням висновків суду, викладених у постанові суду апеляційної інстанції щодо представництва підприємства.
Розглянувши клопотання Акціонерного товариства «Дніпроазот» про продовження строку до 28.05.2024 для подання зустрічного позову, суд місцевий господарський суд відмовив в його задоволенні з огляду на те, що відповідно до матеріалів справи представництво інтересів Акціонерного товариства «Дніпроазот» в даній справі здійснює адвокат Земляний Олексій Юрійович на підставі довіреності №68/016-юр від 29.01.2024. Строк дії довіреності до 31.12.2024. Адвокат Земляний Олексій Юрійович на підставі довіреності №68/016-юр від 29.01.2024 мав право підписувати зустрічний позов.
Обґрунтування заперечень проти задоволення первісних позовних вимог, викладених у відзиві, та обґрунтування зустрічних позовних вимог є тотожними. При цьому відзив був підписаний представником за довіреністю №68/016-юр від 29.01.2024 та наданий до суду 16.02.2024, тобто в межах встановленого строку.
З огляду на наведене, суд не вбачає поважних підстав пропуску Акціонерним товариством «Дніпроазот» процесуального строку для подачі зустрічного позову.
Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Дніпроазот» про продовження строку до 28.05.2024 для подання зустрічного позову у справі №904/416/24 та залишає без розгляду зустрічний позов Акціонерного товариства «Дніпроазот» від 27.05.2024.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, Акціонерне товариство “Дніпроазот” звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 та направити справу №904/416/24  до Господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:
Апелянт зазначає, що твердження суду про можливість подання зустрічної позовної заяви адвокатом замість іншої уповноваженої особи фактично є проявом втручання у право Акціонерного товариства «ДНІПРОАЗОТ» розпоряджатись процесуальними правами на власний розсуд.
Подібність обґрунтування, викладеного у відзиві та зустрічному позову, жодного значення для питання прийнятності зустрічного позову не має, а його оцінка може здійснюватися лише на відповідній стадії судового провадження - під час розгляду справи по суті.
Однак, суд першої інстанції вказані норми процесуального права не врахував, а фактично вдався до оцінки викладеного зустрічному позові обґрунтування:
«Обґрунтування заперечень проти задоволення первісних позовних вимог викладених у відзиві, та обґрунтування зустрічних позовних вимог є тотожними.».
Очевидно, що розгляд обґрунтування зустрічних позовних вимог не віднесено до компетенції суду на стадії вирішення питання про прийняття зустрічного позову у справі та є неприпустимим.
Співставлення судом першої інстанції обставин подання зустрічних позовів з обставинами попереднього направлення адвокатом відзиву у цій справі є безпідставним.
За таких обставин, суд мав надати оцінку безпосередньо зустрічній позовній заяві, поданій 28.05.2024, а також заявленому у прохальній частині клопотанню про продовження строку на подання зустрічного позову до 28.05.2024.
В оскаржуваній ухвалі суд вказав на обставини, якими відповідач обґрунтовує поважність пропущення строку, разом з тим жодної правової оцінки їм не надав.
В порушення наведених вимог оцінки наданому Акціонерним товариством «ДНІПРОАЗОТ» обґрунтуванню щодо поважності пропуску строку на подання зустрічного позову в оскаржуваній ухвалі суду не надано.
Таким чином, суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку стосовно відсутності підстав для продовження строку для подання зустрічного позову, а рішення про його повернення без розгляду є передчасним.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

ТОВ «Юнайтед Енерджі» не скористалось своїм правом згідно ч.1    ст. 263 ГПК України    та не надало суду відзив на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3    ст. 263 ГПК    України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Згідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.06.2024 у даній справі визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач суддя Дармін М.О., судді: Кощеєв І.М., Чус О.В.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2024 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/416/24. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи №904/416/24.
14.06.2024 матеріали даної справи надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 24.06.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства “Дніпроазот” на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №904/416/24. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 23.07.2024 об 09:30 годин.
23.07.2024 Акціонерним товариством “Дніпроазот” подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що залучений адвокат, який представляв інтереси АТ «Дніпроазот» у справі №904/416/24 в суді першої інстанції, також не має можливості прибути в судове засідання у справі №904/416/24, яке призначене на 23.07.2024 о 09:30, оскільки у цей час зайнятий у іншому судовому процесі.
Колегія суддів зазначає, що товариство не обмежене у праві вибору представника і у рамках свого права користується можливістю залучити будь-якого іншого представника для представництва своїх інтересів та участі у судовому засіданні.
Відповідно до статті 202 ГПК України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 273 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.
Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Таким чином, враховуючи те, що явка представників сторін у судове засідання не визнавалась обов`язковою, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представника Акціонерного товариства “Дніпроазот”.
У зв`язку з наведеним, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання представника Акціонерного товариства “Дніпроазот” про відкладення розгляду справи.
23.07.2024 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

На адресу суду 27.05.2024 надійшов зустрічний позов Акціонерного товариства «Дніпроазот» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про зобов`язання відповідача надати позивачу належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у березні 2022 року за умовами двостороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022.
В обґрунтування заявлених зустрічних вимог позивач послався на недотримання відповідачем положень договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022.
Акціонерне товариство «Дніпроазот» вказало про узгодження сторонами в договорі №22/02/28-4 від 28.02.2022 порядку визначення обсягу проданої електричної енергії та її оплати:
1) за результатами звітного місяця складається акт передачі-прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії, в якому фіксується кінцевий обсяг та ціна електричної енергії, проданої за місяць;
2) на підставі акту передачі-прийому продавцем виставляється рахунок, згідно з яким покупець має здійснити платіж.
Позивач за зустрічним вказав, що в акті передачі-прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії від 31.03.2022 сторони узгодили обсяг поставленої у березні 2022 року електроенергії в розмірі 4402МВт*год за ціною 2230грн60коп за 1МВт*год, загальною вартістю 11782921грн44коп (з ПДВ). Але ТОВ «Юнайтед Енерджі» не надало доказів направлення АТ «Дніпроазот» рахунку на оплату електроенергії, спожитої в березні 2022 року, на суму 11782921грн44коп (з ПДВ), сформованого на підставі акту передачі-прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії від 31.03.2022.
АТ «Дніпроазот» стверджувало, що внаслідок невиконання ТОВ «Юнайтед Енерджі» обов`язків за договором №22/02/28-4 від 28.02.2022, відсутні підстави для оплати товариством електричної енергії, поставленої у березні 2022 року. Відсутність належним чином оформленого постачальником рахунку (платіжного документа) в розумінні договору та Правил роздрібного ринку електричної енергії свідчить про відсутність належної правової підстави для проведення оплати за поставлену електроенергію.
АТ «Дніпроазот» наполягало на тому, що ТОВ «Юнайтед Енерджі» допустило порушення вимог договору та приписів розділу IV Правил роздрібного ринку електричної енергії. Це стало підставою несплати товариством за спожиту електроенергію.
Також Акціонерне товариство «Дніпроазот» просило продовжити строк до 28.05.2024 для подання зустрічного позову у справі №904/416/24.
В обґрунтування наявності підстав продовження строку на подання зустрічного позову товариство послалось на практику суду касаційної інстанції застосування положення статті 119 Господарського процесуального кодексу України та вказало, що продовження процесуального строку з ініціативи суду можливе щодо строку, визначеного судом, навіть у випадку його пропущення на час звернення з відповідною заявою.
В якості поважних причин пропуску строку подання зустрічного позову товариство зазначило про:
- втрату підприємством можливості безпечно здійснювати адміністративно-господарську діяльність з огляду на небезпечність перебування виробничого та адміністративного персоналу на території підприємства та складність забезпечення оперативної роботи адміністративного персоналу в дистанційному режимі;
- видання наказу від 25.02.2022 №198 «Про простій в АТ «Дніпроазот» про затвердження акту від 25.02.2022 про простій у структурних підрозділах підприємства з 8:00год. 25.02.2022.
АТ «Дніпроазот» вказало, що наведені обставини суттєво перешкоджають адміністративній діяльності персоналу товариства, в тому числі і юридичному відділу, більшість працівників якого звільнились з підприємства після 24.02.2022.
Позивач за зустрічним позовом вказав, що лише після прийняття Центральним апеляційним господарським судом постанови від 19.04.2024 у справі №904/416/24, остаточно було вирішено питання щодо прийнятності раніше поданого Акціонерним товариством «Дніпроазот» зустрічного позову. До проведення першого підготовчого засідання після поновлення провадження у справі Акціонерним товариством «Дніпроазот» подано повторно зустрічний позов з урахуванням висновків суду, викладених у постанові суду апеляційної інстанції щодо представництва підприємства.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга підлягає задоволенню в силу наступного:
Предметом апеляційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання апелянта про продовження строку до 28.05.2024 для подання зустрічного позову у справі №904/416/24 та, відповідно, про залишення без розгляду зустрічного позову Акціонерного товариства «Дніпроазот» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про зобов`язання відповідача надати позивачу належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у березні 2022 року за умовами двостороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022.
В постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від у справі № 904/5995/16 викладено наступний правовий висновок : 
20. Відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною четвертою цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
21. Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.
22. Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
23.  Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.
24. При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.
25. Разом з тим, в аспекті зазначеного Суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.
29.  Приймаючи постанову у цій справі, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду доходить висновку, що за змістом частин першої та четвертої статті 119 ГПК України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.
30. Натомість відповідно до частини другої статті 119 ГПК України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. При цьому суд не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.
31. Вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.
Колегія суддів констатує, що встановлений пунтком 5 ухвали суду від 05.02.2024р. строк пропущено апелянтом.
Суд апеляційної інстанції критично ставиться до висновку місцевого господарського суду, який зводиться до того, що оскільки інтереси Акціонерного товариства «Дніпроазот» в даній справі на підставі довіреності №68/016-юр від 29.01.2024р. представляє адвокат Земляний Олексій Юрійович, то саме він (адвокат Земляний Олексій Юрійович на підставі довіреності №68/016-юр від 29.01.2024) і  мав право підписувати зустрічний позов в строки, в які ним було подано відзив на позовну заяву.    
Справедливість, згідно частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, є одним із завдань господарського судочинства.
Верховенство права, відповідно до пункту 1 частини 3 Господарського процесуального кодексу України, є однією з засад господарського судочинства.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі – ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як
чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 р.; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997 р
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
У пункті 36 рішення "Беллет проти Франції" (Bellet v. France № 23805/94) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom № 8225/78), пункт 96 рішення у справі "Кромбах проти Франції" (Krombach v. France № 29731 /96).
Колегія суддів зауважує, що формалізм – це, здебільшого, позитивне оціночне поняття, яке означає обов`язок всіх суб`єктів (суд, учасники судового процесу) дотримуватися процедур, визначених законодавством, нехтування якими призводить до суттєвих негативних наслідків
Надмірний формалізм – це, здебільшого, негативне оціночне поняття, яке означає безумовну вимогу дотримуватися процедур, визначених законодавством, у ситуації, за якої негативні наслідки поступаються принципу розумності (доцільності, раціональності).
Надмірна гнучкість – це, здебільшого, негативне оціночне поняття, яке означає нехтування процедурою, визначеною законодавством, у ситуації, за якої негативні наслідки недотримання такої процедури переважають принцип розумності (доцільності, раціональності).
Колегія суддів констатує, що відповідно до тексту мотивуальної частини постанови Центрального апеляційного господарського суду від 19.04.2024 року у даній справі, залишаючи без змін     ухвалу від 07.03.2024 про повернення зустрічної позовної заяви Акціонерного товариства «Дніпроазот» Господарського суду Дніпропетровської області  у справі №904/416/24 в зв`язку з відсутністю  доказів повноважень особи, яка підписала зустрічну позовну заяву, колегія суддів зазначала, що згідно з частиною 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Відповідно, Акціонерне товариство «Дніпроазот», подаючи до місцевого господарськогом суду 27.05.2024р. зустрічний позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про зобов`язання відповідача надати позивачу належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у березні 2022 року за умовами двостороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №22/02/28-4 від 28.02.2022р. в якості обгрунтування поважності причин пропуску строку подання зустрічного позову товариство послалося на ту обставину, що лише після прийняття Центральним апеляційним господарським судом постанови від 19.04.2024 у справі №904/416/24, для нього остаточно було вирішено питання щодо прийнятності раніше поданого Акціонерним товариством «Дніпроазот» зустрічного позову. До проведення першого підготовчого засідання після поновлення провадження у справі Акціонерним товариством «Дніпроазот» подано повторно зустрічний позов з урахуванням висновків суду, викладених у постанові суду апеляційної інстанції щодо представництва підприємства.
Помилковість використаного в прохальній частині зустрічного позову терміну «продовжити строк» замість «поновити строк», як того вимагає процесуальний закон не змінює сутті звернення до суду, за умови вчинення заявником необхідних дій (подання зустрічног позову із вмотивованим клопотанням щодо відновлення пропущенного строку на вчиненння процесуальної дії ) і не може бути підставою для відмови в задоволені обгрунтованого клопотання. Відмова в поновленні пропущенного процесуального строку в контексті даного спору, було б проявом надмірного формалізму в фундаментальному питанні – доступі до правосуддя.
Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, відповідно до пунтків 1,3 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України, в тому числі, є 
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
З урахуванням вищевикладеного, апеляційна скарга Акціонерного товариства “Дніпроазот” підлягає задоволеню, а ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №904/416/24 – скасуванню. Справа №904/416/24, відповідно, підлягає направленню до Господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду.

Розподіл судових витрат:

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського, розподіл суми судового збору здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 277, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства “Дніпроазот” на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №904/416/24 – задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №904/416/24 – скасувати.
Направити справу №904/416/24 до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 29.07.2024.

Головуючий суддя                                                            М.О. Дармін

Суддя                                                                                          І.М. Кощеєв

Суддя                                                                                          О.В. Чус